Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-25 00:00:00

1.Позиція позивача. У вересні 2022 року позивач [PERSON] звернувся до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області із позовом до Кам`янської міської територіальної громади в особі виконкому Кам`янської міської ради, третя особи без самостійних вимог Перша кам`янська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач просив суд визначити йому додатковий строк у два місяці для подання державному нотаріусу Першої Кам`янської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , відраховуючи цей строк з дня вступу рішення в законну силу. В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено на те, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть, серія [NUMBER] , згідно якого 02 квітня 2021 ту Заводськім районним у місті Кам`янське відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний актовий запис за № 455. Після смерті його бабусі залишилося спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] . Інших спадкоємців, крім нього немає. Його мати [PERSON] , донька бабусі померла [INFO] . Спадкове майно належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, яке видане згідно з розпорядженням від 10 червня 1996 року № 214 Дніпродзержинська ТЕЦ. Постановою державного нотаріуса Першої дніпродзержинської державної нотаріальної контори від 29 серпня 2022 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину законом, оскільки він порушив передбачений законом строк для прийняття спадщини. Позивач зазначив, що він дійсно пропустив строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, але з поважних причин - у зв`язку з тим, що 23.01.2018 року був засуджений Заводським районним судом м. Кам`янського і з 27.07.2019 року по 16.08.2022 року відбував покарання в Державній установі «Криворізька виправна колонія № 80), в зв`язку чим він не міг особисто, як цього вимагає ч. 2 ст. 1269 ЦК України, подати заяву про прийняття спадщини. Позивач вважав причини пропуску строку поважними та просив суд його позов задовольнити. 2. Позиція відповідача. Кам`янська міська територіальна громада в особі виконкому Кам`янської міської ради Кам`янська міська рада подала відзив на позов, в якому зазначили, що згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється с і рок у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222. 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але па час відкриття спадщини не- проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Правила частини третьої 1272 ІДК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 .N27 в абзаці 6 п.24 роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач в позовній заяві, посилається на обставини, за яких він не звернувся із заявою про прийняття спадщини, а саме вважав, що прийняв спадщину та перебував у місцях позбавлення волі. Представник відповідача вважав, що особа, яка засуджена до відбування покарання у вигляді позбавлення волі, або перебуває під вартою має право направити поштою до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, яка буде прийнята нотаріусом, після чого нотаріус запропонує засудженому прибути особисто до нотаріальної контори. Отже, після звільнення така особа може звернутись до нотаріуса і оформити спадщину у встановленому законом порядку. Будь-яких обмежень щодо реалізації права ка спадкування для засуджених до позбавлення волі законодавством не передбачено. Таким чином, сам по собі факт знаходження спадкоємця в місцях позбавлення волі не може бути непереборною причиною пропуску строку прийняття спадщини, тому просили суд відмовити в задоволенні позову гр. [PERSON] до Кам`янської міської ради про призначення додаткового строку для прийняття спадщини. 3.Позиція 3-ї особи. Перша кам`янська державна нотаріальна контора відзив на позов не подала, до справи представником - завідуючою Першою кам`янської державної нотаріальної контори Главчевою Л.В. подано клопотання про проведення розгляду справи за відсутності представника нотаріальної контори. 4.Заяви, клопотання, процесуальні питання. 02 вересня 2022 року ухвалою судді прийнято позов до провадження суду і призначено загальний розгляд справи. Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29 вересня 2022 року представнику відповідача за їх клопотанням надано додатковий строк для надання відзив на позовну заяву. 5. Фактичні обставини встановлені судом. [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть, серія [NUMBER] , згідно якого 02 квітня 2021 ту Заводськім районним у місті Кам`янське відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний актовий запис за № 455. Після смерті його бабусі залишилося спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] . Інших спадкоємців, крім позивача немає. Його мати [PERSON] , донька бабусі померла [INFO] . Спадкове майно належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, яке видане згідно з розпорядженням від 10 червня 1996 року № 214 Дніпродзержинська ТЕЦ. Постановою державного нотаріуса Першої дніпродзержинської державної нотаріальної контори від 29 серпня 2022 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину законом, оскільки він порушив передбачений законом строк для прийняття спадщини. Як вбачається з наданої позивачем довідки про звільнення, він дійсно пропустив строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, але з поважних причин - у зв`язку з тим, що 23.01.2018 року був засуджений Заводським районним судом м. Кам`янського і з 27.07.2019 року по 16.08.2022 року відбував покарання в Державній установі «Криворізька виправна колонія № 80, в зв`язку чим він не міг особисто, як цього вимагає ч. 2 ст. 1269 ЦК України, подати заяву про прийняття спадщини. 6. Норми права застосовані судом. Відповідно до статей\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно з частинами першою, другою\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша\~статті 1272 ЦК України). Частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 7.Висновки та мотиви прийнятого рішення. Вирішуючи спір, виходячи із аналізу вищезазначених норм закону необхідним є встановлення наявних у позивача поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, тобто таких, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 вказано, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~не застосовуються. У постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 викладено правову позицію, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Таким чином, судом враховується, що згідно до статей\~1268,\~1269,\~1270 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час прийняття спадщини не проживав постійно з спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк\~у шість місяців,\~який починається з часу відкриття спадщини. Так, згідно до п. 2 гл. 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5\~(в редакції на час виникнення права на звернення із заявою про прийняття спадщини, яка діяла станом на 19.11.2019 року), - Нотаріальні дії вчиняються у приміщенні державної нотаріальної контори, у державному нотаріальному архіві, приміщенні, яке є робочим місцем (конторою) приватного нотаріуса. В окремих випадках, коли фізична особа не може з`явитися в зазначене приміщення, а також коли того вимагають особливості посвідчуваного правочину, такі нотаріальні дії можуть бути вчинені поза вказаними приміщеннями, але в межах нотаріального округу. Також згідно до ч. 2 ст. 41 Закону України «Про нотаріат», в редакції яка діяла на час виникнення у позивача права на звернення із заявою про прийняття спадщини, тобто 19 листопада 2019 року, передбачалося, що Нотаріальні дії вчиняються в приміщенні державної нотаріальної контори, в державному нотаріальному архіві, приміщенні, яке є робочим місцем приватного нотаріуса, чи приміщенні органів місцевого самоврядування. В окремих випадках, коли громадянин не може з`явитися в зазначене приміщення, а також коли того вимагають особливості посвідчуваної угоди, нотаріальні дії можуть бути вчинені поза вказаними приміщеннями. Згідно з ч.1\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою\~статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, встановивши всі фактичні обставини справи, всебічно дослідивши обставини справи, визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, у зв`язку з тим, що 23.01.2018 року був засуджений Заводським районним судом м. Кам`янського і з 27.07.2019 року по 16.08.2022 року відбував покарання в Державній установі «Криворізька виправна колонія № 80, в зв`язку чим він не міг особисто, як цього вимагає ч. 2 ст. 1269 ЦК України, подати заяву про прийняття спадщини. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Outcome: approved