Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-11 00:00:00

У листопаді 2022 року АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Запорізьке обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитом у розмірі 30691,84 гривень. Свої вимоги мотивує тим, що 11.02.2020 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено заяву про приєднання № 89060009 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО). Шляхом підписання Заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. На виконання умов ДКБО банк надав відповідачу платіжну картку та ПІН-конверт до неї. Відповідно до Заяви про приєднання, відповідачу встановлено кредит у розмірі 24000,00 гривень. Посилаючись на те, що відповідач порушив умови договору щодо повернення кредитних коштів, позивач просив суд стягнути суму заборгованості за договором у сумі 30691,84 гривень, яка складається з: заборгованість за кредитом - 23979,74 гривень, заборгованість за відсотками - 3592,74 гривень, комісії - 20,00 гривень, розмір 3 % на суму простроченого кредиту 607,05 гривень, розмір 3 % на суму нарахованих та несплачених процентів - 101,08 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів - 2036,77 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів - 354,46 гривень, а також судові витрати. Ухвалою від 28.11.2022 року відкрито провадження та справу призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав, з заявою про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Суд вважає можливим, за згодою позивача, провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, за відсутності відповідача. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів Згідно до\~ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до вимог\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. ст.\~81,\~83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до розпорядження Верховного суду № 49/0/9-22 від 14.09.2022 року, змінено територіальну підсудність судових справ в умовах воєнного стану Енергодарського міського суду Запорізької області на територіальну підсудність справ Ленінського районного суду м.Запоріжжя. Судом встановлено, що 11.02.2020 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено заяву про приєднання № 89060009 до договору комплексного обслуговування фізичних осіб. Шляхом підписання Заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. На виконання умов ДКБО банк надав відповідачу платіжну картку та ПІН-конверт до неї. Відповідно до Заяви відповідача встановлено кредит у розмірі 24000,00 гривень. Відповідно до п. 1.7 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, датою укладання кредитного договору є дата підписання заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) уповноваженим представником (працівником) банку, датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів). Датою встановлення кредиту є дата направлення повідомлення про узгоджені умови кредитування. Згідно п. 1.20 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування сплата нарахованих процентів за користування кредитом (в т.ч. процентів за користування Кредитом протягом Грейс періоду)/обов`язкового щомісячного платежу/ процентів за Несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені заявою на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дню переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості. Пунктом 1.21 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування встановлено, що тривалість Грейс-періоду-30 днів. Після закінчення вказаного періоду, при непогашенні клієнтом заборгованості, проценти за користування кредитом нараховуються за процентною ставкою, визначеною договором. У випадку отримання коштів за платіжною картою готівкою процента ставка за користування кредитом протягом Грейс-періоду не застосовується. Згідно п. 1.27 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб будь-яке невиконання клієнтом умов договору породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором. Якщо банк на підставі договору вимагає здійснення внесків (платежів), строк сплати яких не настав, або повернення кредиту, такі внески (платежі) або повернення кредиту мають бути здійснені клієнтом протягом 30 (тридцяти) календарних днів, з дня одержання повідомлення про таку вимогу від банку. Якщо протягом цього періоду клієнт усуне порушення умов договору, вимога банку втрачає чинність. При цьому, якщо пошта (поштова служба) не може вручити повідомлення позичальнику через відсутність за місцем проживання вказаної особи, його відмову прийняти поштове відправлення, незнаходження фактичного місця проживання позичальника або з інших причин. Повідомлення вважається врученим позичальником у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення (п. 1.29 розділу IX договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб). Згідно зі\~ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За приписами ст.ст.526,\~530,\~610, ч. 1 ст.\~612, ст.\~629 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України,за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів (ч. 2\~ст. 1050 ЦК України). Згідно зі\~ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. У разі порушення боржником зобов`язання він зобов`язаний сплатити неустойку (ч. 1\~ст. 1050 ЦК України). За положеннями\~ст. 549 ЦК України,\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2\~ст. 549 ЦК України). Крім того, ч. 2\~ст. 625 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Проценти, передбачені\~ст. 625 ЦК України, за своєю природою є відшкодуванням кредитору понесених втрат за несвоєчасне повернення грошових коштів, а відтак відрізняються від процентів, які підлягають сплаті за правомірне користування грошовими коштами, що свідчить про відсутність подвійного стягнення при нарахуванні 3% річних від простроченої суми, включаючи нараховані проценти за користування коштами, встановленими договором. За таких обставин, 3% річних, передбачені ч. 2\~ст. 625 ЦК України, підлягають застосуванню до порушеного грошового зобов`язання, складовою якого, зокрема, є також нараховані проценти за користування кредитними коштами, строки сплати яких передбачено договором. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-2129цс16 від 19.10.2016. Судом встановлено, що банк виконав свої зобов`язання за кредитним договором в повному обсязі та здійснив видачу кредитних коштів. Оскільки відповідач не виконав, передбачених кредитним договором і законом зобов`язань, внаслідок чого станом на 02.11.2022 року утворилася заборгованість за кредитним договором у розмірі 30691,84 гривень, яка складається з: заборгованість за кредитом - 23979,74 гривень, заборгованість за відсотками - 3592,74 гривень, комісії - 20,00 гривень, розмір 3 % на суму простроченого кредиту 607,05 гривень, розмір 3 % на суму нарахованих та несплачених процентів - 101,08 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів - 2036,77 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів - 354,46 гривень, що підтверджується розрахунком. Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. У відповідності до ст.ст. 549-551 ЦК України передбачена відповідальність боржника перед кредитором у вигляді неустойки, розмір якої встановлюється договором. Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідач не надав доказів повної чи часткової сплати заборгованості, не спростував наданий позивачем розрахунок суд, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, ч. 8 цієї статті передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2481,00 гривень.

Outcome: approved