Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про захист прав споживачів, зобов`язання перерахувати обсяги спожитої електричної енергії. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він проживає та зареєстрований в квартирі [ADDRESS] . 04.10.2018 року позивачем подано заяву до відповідача на проведення експертизи лічильника СО-ЭА10Д №0322469, який встановлений на сходовій клітинці, який за півмісяця накрутив більше 1000 кВт електоенергії при середньому споживанні 250-300 кВт місяць (споживання електроенергії за 2017-2019 р. Надано з сайту ДТЕК. У день подання такої заяви була здійснена оплата за експертизу в сумі 446 грн. 89 коп. (квитанція №17880005 про оплату експертизи). Наступного дня прийшов майстер, оглянув лічильник і замінив його на лічильник НІК-2102-04 №3676202 про щ обув складений акт від 05.10.2018 р. Знятий лічильник майстер помістив у сейф-пакет з пломбою UA00006953, пломбу передав йому і сказав, що його повідомлять про день, коли буде проводитися експертиза. Відповідно до п.2.2 та 2.8 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів здійснюється у присутності споживача, проводиться комісією протягом 20 днів з дати зняття лічильника. Проте, на експертизу його ніхто не запрошував, крім того, енергопостачальник не повернув йому всі витрати на виконання робіт, пов`язаних із проведенням експертизи, що передбачено п. 3.2 Положення. Через два роки відповідач нарахував йому борг, якого не існує, в зв`язку з чим він був вимушений звертатися листами до відповідача від 08.01.2022 року18.02.2022 року. Листом від 21.07.2022 року відповідач його повідомив про те, що його звернення розглянуто, 28.11.2018 року у метрологічній лабораторії ПрАТ «ДТЕК» проведено експертизу демонтованого 05.10.2018 року електролічильника, за результатом перевірки встановлено, що візуальних ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри електролічильника відповідають класу точності. Враховуючи це, у відповідача немає підстав проведення перерахунку обсягів спожитої електроенергії, зафіксованих по демонтованому приладу обліку за адресою позивача. Крім того, зазначено про те, що станом на 01.01.2019 року у відповідача наявна заборгованість за спожиту електроенергію в розмірі 1531.44 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21.09.2022 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Письмові матеріали справи містять відзив на позовну заяву, відповідно до якого, сторона відповідача просить відмовити у задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідач вважає, що вимога позову є безпідставною та неправомірною. Розподіл електричної енергії за адресою: [ADDRESS] здійснюється на підставі публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, до умов якого приєднано [PERSON] , згідно з п. 4 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, на умовах договору про користування електричної енергії укладеного постачальником за регульованим тарифом за особовим рахунком № [NUMBER] . 05.10.2018 року відповідно до оформленої заявки фахівці ДТЕК виконали заміну лічильника за адресою позивача, замість демонтованого приладу обліку електроенергії типу СО-ЭА10Д № 0322469 на кінцевих показах 007924 кВтг встановлено електролічильник типу НІК 2102-02.М2В (6) № 3676292 на початкових показах 020788 кВтг. На клемній кришці засобу обліку встановлено пломбу № с44506470. Схема підключення приладу обліку відповідала вимогам Правил улаштування електроустановок. 29.11.2018 у метрологічній лабораторії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» проведено експертизу демонтованого 05.10.2018 електролічильника типу СО-ЭА10Д № 0322469. За результатом перевірки встановлено, що візуальних ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри електролічильника відповідають класу точності. Дійсно позивача не запрошували на проведення експертизи, оскільки його явка не є обов`язковою. В зв`язку із викладеним вище немає підстав для проведення перерахунку обсягу спожитої електричної енергії. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали в повному обсязі вимоги позову та просили суд про його задоволення. В судовому засіданні представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. Вислухавши вступне слово, дослідивши письмові матеріали справи та докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] . На виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019, який набув чинності 11.06.2017, Загальними зборами акціонерів ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КИЇВЕНЕРГО» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КИЇВЕНЕРГО» шляхом виділу з нього ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (ЄДРПОУ 41946011). Відповідно до ч. 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», є правонаступником в частині прав та обов`язків: - пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією; - за укладеними договорами про приєднання до електричних мереж; - за укладеними договорами спільного використання технологічних електричних мереж; - за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії, судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства; - за кредитними договорами, договорами застави, поруки, обумовленими провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами; - за зобов`язаннями, пов`язаними з купівлею-продажем, ремонтом, будівництвом та іншими операціями з майном, яке забезпечує діяльність оператора системи розподілу; - за зобов`язаннями, пов`язаними з емісією, володінням цінними паперами та іншими зобов`язаннями, пов`язаними з власними або придбаними цінними паперами. Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (сплатила суму грошей або ін.), що засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Наявність відносин між сторонами, отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: стягувач надає електричну енергію надсилає боржнику платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків. Розподіл електричної енергії за адресою: [ADDRESS] здійснюється на підставі публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, до умов якого приєднано [PERSON] , згідно з п. 4 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, на умовах договору про користування електричної енергії укладеного постачальником за регульованим тарифом за особовим рахунком № [NUMBER] . Згідно із частини другої статті 28 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають тривалій перевірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких із нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов`язані бути оплачено (з урахуванням встановлених міжповірочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку. Частиною третьою статті 28 додаткового Закону встановлено, що порядок надання фізичним особам, які не є суб`єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результатами вимірювань якими засобами для здійснення розрахунків за споживання побутових потреб електроенергії та тепла, газу і води) на остаточну повірку цих засобів та оплати за роботу, пов`язану з повіркою, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки розміщені на рахунку підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Згідно із частиною четвертою статті 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність"(в редакції, чинній на час повідомлення запитувача про сплив строки повірки його приладу обліку та нарахування йому за послуги з водопостачання за нормами споживання) періодична повірка, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) вимірювальної техніки (результати вимірювань яких) використовує для здійснення розрахунків за споживання для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, розміщених за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Відповідальність за оперативність проведення термінової перевірки, обслуговування та ремонту (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань, які виготовлені для здійснення розрахунків за споживання електричної і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка кінця року за тарифами на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок надання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка кінця року за тарифами на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок надання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка кінця року за тарифами на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок надання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 2.2. Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України № 322 від 21.06.2003, який зареєстровано в Міністерстві юстиції за N 565/7886 від 07.07.2003 (далі - Положення) серед іншого, встановлено, що експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням). Пунктом 3.2. Положення, серед іншого, встановлено, що у разі підтвердження Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.11.2022 4 висновками комісії сумніву споживача щодо неправильності роботи лічильника електричної енергії, у тому числі в разі простроченого терміну його повірки, енергопостачальник повертає йому всі витрати на виконання робіт, пов`язаних з проведенням експертизи. Так 05.10.2018 відповідно до оформленої заявки фахівці ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» виконали заміну лічильника за адресою: [ADDRESS] . Замість демонтованого приладу обліку електроенергії типу СО-ЭА10Д № 0322469 на кінцевих показах 007924 кВтг встановлено електролічильник типу НІК 2102-02.М2В (6) № 3676292 на початкових показах 020788 кВтг. На клемній кришці засобу обліку встановлено пломбу № с44506470. Схема підключення приладу обліку відповідала вимогам Правил улаштування електроустановок. 29.11.2018 у метрологічній лабораторії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» проведено експертизу демонтованого 05.10.2018 електролічильника типу СО-ЭА10Д № 0322469. За результатом перевірки встановлено, що візуальних ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри електролічильника відповідають класу точності. Вказані висновки підтверджуються Актом проведення експертизи лічильників електроенергії № 150 від 29.11.2018. Однак, як було встановлено при розгляді справи, відповідач не запрошував позивача при проведенні експертизи лічильника електроенергії 29.11.2018 року, попри його бажання бути присутнім. Крім того, після заміни приладу обліку електроенергії у 2018 році за період з 01.09. по 01.10 обсяг спожитої електричної енергії по квартирі позивача складає 710 кВт*ч, що підтверджується загальною карткою, наданою представником відповідача до суду, тоді як за період 01.01 по 01.02 -всього 245 кВт*ч, 01.02-01.03 всього 192 кВт*ч, 01.03.-01.04 всього 213 кВт*ч, 01.04 - 01.05 всього 206 кВт*ч, 01.05 - 01.06 всього 208 кВт*ч, 01.06 - 14.06 - 0 кВт*ч, 14.06 -01.07 всього 103 кВт*ч, 01.07 - 11.07 всього 44 кВт*ч, 11.07 - 01.08 всього 92 кВт*ч, 01.08 - 01.09 всього 136 кВт*ч. Крім того, з наданої загальної картки вбачається, що за 2016 рік обсяг спожитої електричної енергії не перевищував 216 кВт*ч, за 2017 рік не перевищував 224 кВт*ч. Разом із тим, статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, так і від характеру його порушення. У частині другій статті 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інших способів відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб. Порушені право чи інтереси підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема статтею 16 ЦК України , але який є ефективним способом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту у вибраний спосіб. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданої відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України ). Відповідно до статті 5 ЦПК України , здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадках, коли закон або договір не використовує ефективний спосіб захисту порушеного, невизнаного або оскарженого права, свободи чи інтересів особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може застосувати у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не підтвердить закону. У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи застосувати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права та припинення дій, які порушують це право. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтереси підлягають застосуванню з дотриманням положення 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом . Якщо положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (статті 8, 9 Конституції України ), а обмеження матеріального права підтверджувати цими положеннями, порушення цивільних прав чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема статтею 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка показує принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають належним чином зазначені підстави, на яких вони обґрунтовуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати своє рішення, його не можна пояснити як таке, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якого суд має виконати обов`язки щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (СЕРЯВІН ТА ІНШІ проти УКРАЇНИ, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). В той же час, суд звертає увагу на те, що у споживача існує право на перерахунок нарахованої суми оплати за житлово-комунальні послуги у встановлених законодавством випадках. Так в цій справі позивач звертався із заявами до відповідача про виникнення у нього сумнівів щодо неправильності роботи лічильника електричної енергії та зняття з нього нарахованого як він вважає неправомірно боргу, проте такий перерахунок проведено не було. Крім того, його право не визнається і самим відповідачем, про що зазначено у відзиві, тому позивач має право на судовий захист, пред`явивши вимоги щодо покладення обов`язку на постачальника електроенергії здійснити перерахунок оплати за певних обставин, що не суперечить приписам ст. 16 ЦК України. Відтак, з метою захисту прав споживача, суд вважає можливим задовольнити його позовні вимоги. На підставі викладеного,

Outcome: approved