Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідача про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 29366,24 грн. та судового збору 2481,00 грн. Протоколом автоматизованого розподілу від 07.09.2022 року дана справа передана на розгляд судді Черенковій Н.П. Після виконання приписів вимог ст.ст. 27, 187 ЦПК України, ухвалою від 14.09.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. В ухвалі також зазначено, що у вказаний строк відповідач має право надіслати суду всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідач заперечень проти позову не надала. Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Позивач просив розглянути справу у відсутність його представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач до судового засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до положень п. 1ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду);характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші). Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цьогоКодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі ст. ст. 280,284 ЦПК України. Вивчивши доводи позову, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою на відповідача відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Правовідносини між оператором системи розподілу електричної енергії та споживачами електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - ПРРЕЕ). Згідно ч.ч.1,2\~ст.\~77\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії»\~учасники ринку,\~які порушили\~нормативно-правові\~акти,\~що регулюють\~функціонування ринку\~електричної енергії,\~несуть відповідальність\~згідно із\~законом. Правопорушеннями\~на ринку\~електричної енергії\~є: порушення\~ліцензіатами відповідних\~ліцензійних умов\~провадження господарської\~діяльності; недотримання\~вимог нормативно-правових\~актів,\~що регулюють\~функціонування ринку\~електричної енергії; порушення\~вимог нормативно-правових\~актів,\~нормативно-технічних\~документів з\~питань технічної\~експлуатації електричних\~станцій і\~мереж,\~енергетичного обладнання\~і мереж\~електроенергетичних підприємств\~та споживачів,\~виготовлення,\~монтажу,\~налагодження та\~випробування енергоустановок\~і мереж,\~виконання проектних\~робіт на\~енергоустановках і\~мережах; крадіжка\~електричної енергії,\~самовільне підключення\~до об`єктів\~електроенергетики,\~споживання електричної\~енергії без\~приладів обліку; розкомплектування\~та пошкодження\~об`єктів електроенергетики,\~розкрадання майна\~таких об`єктів; пошкодження\~приладів обліку,\~використання приладів\~обліку електричної\~енергії,\~неповірених або\~неатестованих в\~установленому порядку; неподання\~або несвоєчасне\~подання звітності,\~передбаченої цим\~Законом,\~а також\~надання недостовірної\~інформації у\~такій звітності; необґрунтована\~відмова в\~доступі до\~системи передачі\~або системи\~розподілу або\~у приєднанні\~до системи\~передачі або\~системи розподілу,\~відмова в\~приєднанні електроустановок\~замовника до\~системи передачі\~або системи\~розподілу з\~підстав,\~не передбачених\~Законом України\~"Про\~ринок електричної\~енергії",\~залишення оператором\~системи передачі\~або оператором\~системи розподілу\~заяви про\~приєднання електроустановки\~замовника до\~системи передачі\~або системи\~розподілу з\~будь-яких\~підстав без\~розгляду,\~повернення такої\~заяви,\~залишення її\~без руху,\~відмова у\~її прийнятті;\~створення перешкод\~у здійсненні\~державного енергетичного\~нагляду (контролю); порушення\~правил охорони\~об`єктів електроенергетики; дії,\~що перешкоджають\~оперативному персоналу\~та посадовим\~особам об`єктів\~електроенергетики виконувати\~свої службові\~обов`язки; припинення\~постачання електричної\~енергії споживачам,\~що не\~допускають порушень\~своїх договірних\~зобов`язань перед\~оператором системи\~передачі та/або\~оператором системи\~розподілу та/або\~електропостачальником; неукладення\~договорів відповідно\~до вимог\~цього Закону\~та інших\~нормативно-правових\~актів,\~що регулюють\~функціонування ринку\~електричної енергії; пошкодження\~цілісності пломб,\~повірочного тавра\~тощо; відмова\~у доступі\~уповноважених працівників\~постачальників послуг\~комерційного обліку\~до приміщень,\~де розташовані\~лічильники електричної\~енергії,\~якщо обов`язок\~надання такого\~доступу встановлений\~законодавством; невиконання\~постанов,\~розпоряджень,\~наказів,\~рішень та\~приписів суб`єктів\~владних повноважень\~на ринку\~електричної енергії,\~а також\~створення перешкод\~для виконання\~службових обов`язків\~посадовими особами\~таких суб`єктів; неподання,\~несвоєчасне подання\~або подання\~завідомо недостовірної\~інформації оператору\~системи передачі,\~оператору системи\~розподілу та\~суб`єктам владних\~повноважень на\~ринку електричної\~енергії,\~якщо обов`язковість\~подання такої\~інформації встановлена\~законом,\~а також\~неподання копій\~документів,\~пояснень та\~іншої інформації\~на законну\~вимогу Регулятора; несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики. 08.10.2021 року представниками позивача, при здійсненні технічної перевірки електроустановок, встановлено факт порушення пп.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. За даним фактом складено акт № К9712 від 08.10.2021 року (далі - Акт), який підписали два уповноважені представника оператора системи, споживач [PERSON] від підпису та отримання другого екземпляру Акту відмовилася, що підтверджується записом в Акті та зафіксовано на відео. 13.10.2021 року на адресу [PERSON] від позивача надійшло запрошення №723/11-11 до участі в засіданні комісії з розгляду Акту №К9712, яке відбудеться 15.11.2021 року. Надсилання вказаного запрошення підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 13.10.2021 року. У відповідності до вимог п. 8.2.6 ПРРЕЕ, 15.11.2021 року Акт був розглянутий комісією з розгляду актів, яка була проведена без участі відповідача, яка не скористалася своїм правом бути присутньою на засіданні комісії. Комісією було прийнято рішення, яке оформлено протоколом від 15.11.2021 року № 918, в якому зазначена інформація про причетність [PERSON] до порушення ПРРЕЕ, в результаті якого нею було завдано збитків на суму 29366,24 грн. Розрахунок здійснений відповідно до положень п. 8.4.7 та пп.2 п. 8.4.8 гл. 8.4 р. VIII ПРРЕЕ. 24.11.2021 року [PERSON] листом №743/11-11 направлено протокол від 15.11.2021 року № 918, розрахунок до Акту та рахунок на суму 29366,24 грн., що підтверджується квитанцією АТ «Укрпошта» від 24.11.2021 року. Станом на сьогодні вищезазначений рахунок не сплачений. Частиною 1 ст.\~77\~ЗУ «Про\~ринок електричної\~енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом п. 4 ч.2 ст. 77 «Про ринок електричної енергії» передбачено, що правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Статтею 714\~ЦК України передбачено, що споживач (абонент) зобов`язується дотримуватись передбаченого договором режиму використання прийнятих енергетичних ресурсів. При визначені розміру збитків, які підлягають стягненню із споживачів, суд керується розрахунком, доданим до акту № К9712 від 08.10.2021 року про порушення ПРРЕЕ АТ «Миколаївобленерго». Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягненню з відповідача на користь позивача 29366,24 грн. боргу за необліковану електричну енергію. Частиною четвертою статті 10\~ЦПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до статей 1 та 17\~Закону України\~"Про\~виконання рішень\~та застосування\~практики Європейського\~суду з\~прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Закон України\~"Про\~судоустрій і\~статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. При вирішенні даного спору, суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Зазначений Висновок також акцентує увагу й на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Згідно позиції Європейського суду з прав людини, сформованої, зокрема у справах "Салов протиУкраїни", "Проніна проти України" та "Серявін та інші проти України": принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 2481,00 грн.

Outcome: approved