Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-23 00:00:00

у липні 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] та просить стягнути з відповідачки у відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири 14687 грн. та судові витрати. Обґрунтовано позов тим, що позивачка є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка проживає у квартирі [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище у цьому ж будинку. 05.06.2022 року з вини [PERSON] було залито квартиру позивачки, у зв`язку з чим пошкоджено стелю, стіни та меблі. 08 червня 2022 року працівниками Об`єднання житлово-будівельних кооперативів м. Чернігова проведено обстеження квартири позивачки, за результатами якого складено акт про залиття. [PERSON] зазначає, що причиною залиття її квартири є необережне користування відповідачкою сантехнічними приладами, у зв`язку з чим квартира потребує відновлювального ремонту, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати, складає 14687 грн. На неодноразові прохання позивачки відшкодувати завдані збитки, відповідачка ухиляється, у зв`язку з чим позивачка звернулася до суду з даним позовом. В судове засідання позивачка не з`явилась, до суду надіслала заяву з проханням розглянути справу в її відсутність, позов підтримує та просить задовольнити. Представник відповідачки\~в судовому\~засіданні проти\~задоволення позову\~заперечував, посилаючись на те, що відповідачка не приймала участі в обстеженні квартири [PERSON] , комісія не оглядала її квартиру, а тому не є вірною встановлена причина залиття, обсяг пошкоджень та вартість відновлювального ремонту не підтверджено висновком експерта, при цьому відповідного клопотання про призначення експертизи заявлено не було. Заслухавши пояснення та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивачка є власником квартири [ADDRESS] , про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 9). 05 червня 2022 року близько з 14 години до 15 години було виявлено залиття вказаної квартири, про що 08 червня 2022 року комісією ОЖБК м. Чернігова було складено акт. Згідно акту № 46 від 08 червня 2022 року, складеного комісією ОЖБК м. Чернігова в присутності власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] встановлено, що 05 червня 2022 року трапилось залиття квартири [ADDRESS] і спостерігалися наслідки затоплення, а саме: залито коридор: стеля водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, кімнату: стеля крейдяне фарбування, стіни шпалери та меблі. Причиною залиття зазначено: необережне користування сантехнічними приладами в квартирі [ADDRESS] . (а.с. 14). Відповідно до кошторисної документації (договірної ціни) спеціаліста з інженерно-будівельного проектування у частині кошторисної документації інженера-проектувальника [PERSON] , дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 14687 грн. (а.с. 15-16). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» надав рекомендації, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Правилами статтей 77,78,79,80 ЦПК України встановлено, що: належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень; суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування; достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи; достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження зазначених підстав позову позивачка надала суду акт про залиття, складений повноважними особами ОЖБК - балансоутримувача будинку [ADDRESS] , копію договірної ціни на поточний ремонт квартири, копію локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01, копію підсумкової відомості ресурсів, копію дефектного акту, зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, відповідні кваліфікаційні сертифікат та свідоцтво спеціаліста (а.с. 14-25). Представник відповідачки в судовому засіданні не визнав встановлені комісією ОЖБК причини залиття квартири позивачки, але надані [PERSON] , докази в судовому засіданні не спростовані, тобто відповідачкою не доведено, що шкоду позивачці завдано не з її вини, а тому суд знаходить підстави для стягнення з відповідачки на користь позивачки 14687 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завдання якої встановлено уповноваженими на те особами та розмір якої визначено відповідним спеціалістом в цій галузі. За приписами статей 133, 137 ЦПК України витрати на правничу допомогу відносяться до судових витрат. Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Позивачці правничу допомогу надавав адвокат Васильєв Олександр Миколайович на підставі договору про надання правничої допомоги від 07.06.2022 та ордеру серії СВ № 1012803 від 07.07.2022. Згідно квитанцій до прибуткового касового ордеру № 27 від 07.07.2022 позивач сплатила адвокату 4000 грн. Згідно із\~частиною четвертою\~статті 137\~ЦПК України,\~розмір витрат\~на оплату\~послуг адвоката\~має бути\~співмірним із: 1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг); 2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); 3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до частини шостої статті 137 ЦПК України, обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. В судовому засіданні представником відповідачки клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги заявлено не було, у зв`язку з чим суд не знаходить підстав для їх зменшення. Оскільки [PERSON] документально підтверджено понесення витрат на оплату правничої допомоги, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивачки понесені нею витрати на правничу допомогу. Також, оскільки відповідачка звільнена від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (а.с. 45), а тому витрати позивачці [PERSON] по сплаті судового збору їй відповідно до статті 141 ЦПК України необхідно компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved