Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-10 00:00:00

Позивачка, [PERSON] , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: розірвати шлюб укладений між [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрував Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, відповідний актовий запис 932; після розірвання шлюбу, залишити позивачці прізвище « [PERSON] ». В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що сторони перебувають у шлюбі з 07.08.2013. Від шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . В період останніх років сімейне життя між подружжям поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті привело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин та спільного проживання. Кожен з них має діаметрично протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Будь-які спроби в свій час примиритися не дали бажаних результатів. Від жовтня 2021 року між сторонами припинено ведення спільного господарства, припинені шлюбні стосунки та припинено проживання разом. Діти залишилися проживати з матір`ю. Позивачка вважає, що за таких умов шлюб необхідно розірвати, переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, й суперечить її інтересам. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2022 відкрито провадження у цій справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки. 11.01.2023 від представника позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивачки та її представника, у якій додатково було зазначено, що позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує. Просить не застосовувати заходи примирення. Цього ж дня до суду від відповідача, надійшла заява, у якій останній зазначає, що просить розглядати справи без його участі, позов визнає, проти задоволення позову не заперечує. Додатково зазначає, що з позивачкою не проживає два роки, спільного господарства не ведуть з цього ж періоду, спільного бюджету не мають. Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. За нормою п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до положень ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 07.08.2013 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено відповідний актовий запис № 932. Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Згідно з положеннями ч. 2 ст. 36 та ст. 51 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань. За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. У відповідності до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Згідно з положеннями ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що сторони не підтримують сімейно-шлюбні стосунки. Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, переконана, що подальше спільне життя буде погано впливати на подружжя та спільних синів, примирення з відповідачем не відбудеться. Відповідач проти задоволення позовних вимог не заперечує. Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є не можливим. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що причини з яких позивачка наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливим, оскільки сторони не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, поновлювати сімейно-шлюбні відносини позивачка наміру не має, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує, збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч.2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Зважаючи на відповідне клопотання позивачки, їй слід відновити дошлюбне прізвище - [PERSON] .

Outcome: approved