Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-23 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] , [PERSON] в особі представника [PERSON] звернулись до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії. В обґрунтування позову зазначили, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] . 14.04.2020 власник нежитлового приміщення № 1-4 І поверху у даному будинку за адресою: [ADDRESS] розпочав ремонтні роботи з втручанням в несучі конструкції будинку. Так, в капітальній торцевій стіні будинку було влаштовано дверний та віконний прорізи. Згідно даних Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником нежитлового приміщення № 1-4 І поверху за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] . Позивачам була частково продемонстрована проектна документація на реконструкцію нежилого приміщення номер 1-4 (І поверху) по [ADDRESS] . Згідно проекту (затверджувальної частини) у п. 12 «Основні архітектурно-планувальні вимоги і характеристики спроектованого об`єкту» зазначається, що передбачається заміна дверей та повна заміна внутрішнього опорядження. У п. 4.2. проекту «Архітектурні рішення» вказується, що проектом передбачено опорядження нежилого приміщення з використанням сучасних матеріалів. При цьому, зазначається - фундаменти - без змін, несучі цегляні стіни - без змін. У акті будівельної лабораторії КП «Київжитлоспецексплуатація» від 16.07.2020 № 207/29 обстеження технічного стану несучих та огороджувальних конструкцій житлового будинку [ADDRESS] зафіксовано, що по матеріалу цегляного мурування повздовжньої стіни головного фасаду спостерігається утворення локальної тріщини шириною розкриття приблизно 4-5 мм. Тріщина шириною розкриття до 3 мм також проходить по поперечній стіні в межах проїзної арки. Враховуючи викладене, позивачі звернулися до суду за захистом своїх прав та просять зобов`язати [PERSON] за власний рахунок привести капітальну торцеву стіну будинку за адресою: [ADDRESS] з боку нежитлового приміщення 1-4 І поверху до попереднього стану, який існував до проведення робіт з влаштування дверного та віконного прорізів в даному нежитловому приміщенні, стягнути з [PERSON] судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.09.2020 відкрито провадження по справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Зобов`язано Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради надати належним чином завірену паперову копію повідомлення про початок будівельних робіт «Реконструкція нежитлового приміщення номер 1-4 (І поверх) по [ADDRESS] » № КВ061200730936. Зобов`язано [PERSON] надати належним чином завірену копію проектної документації на реконструкцію нежилого приміщення номер 1-4 (І поверху) по [ADDRESS] . Протокольною ухвалою від 23.09.2021 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25.01.2022 здійснено перехід зі стадії судового розгляду по суті цивільної справи в підготовче провадження. Залучено в якості співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ПТ ІНВЕСТ» до участі у розгляді даної справи. У листопаді 2022 позивачі звернулись до суду із заявою про зміну предмету позову, в якій просили зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ПТ ІНВЕСТ» за власний рахунок привести капітальну торцеву стіну будинку за адресою: [ADDRESS] з боку нежитлового приміщення 1-4 І поверху до попереднього стану, який існував до проведення робіт з влаштування дверного та віконного прорізів в даному нежитловому приміщенні, стягнути з [PERSON] та ТОВ «ПТ ІНВЕСТ» судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу. В судове засідання з`явився представник позивачів, просив задовольнити позовну заяву у повному обсязі. В судове засідання з`явився представник відповідач-1, просив відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. Відповідач-2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку, свого представника до суду не направив. Суд, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданого Відділом приватизації Залізничної районної державної адміністрації від 29.06.1994, угодою серії ВАМ № 248204 від 18.06.2003, реєстраційним посвідченням № [NUMBER] , виданим Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 21.07.2003, свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , виданим Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім?ї 12.09.2003, договором дарування квартири від 22.01.2004, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.А., зареєстрованого в реєстрі за № 335, договором дарування частини квартири від 03.11.2005 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербак Т.В., зареєстрованого за № 12249. [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтво про право власності на житло від 19.07.2005, виданого Відділом приватизації житла Голосіївської районної державної адміністрації, свідоцтвом про право на спадщину за законом від 29.10.2009, посвідченого державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Майданник І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 7-2284. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 212200980 від 11.06.2020 власником нежитлового приміщення № 1-4 І поверху за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] . Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.01.2022 власником нежитлового приміщення № 1-4 І поверху за адресою: [ADDRESS] стало Товариство з обмеженою відповідальністю «ПТ ІНВЕСТ» на підставі договору купівлі-продажу нерухомого приміщення від 29.11.2021. Статтею 41 Конституції України установлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до частини першої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Змістом права власності є правомочності щодо права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Для виготовлення робочої технічної документації з реконструкції об`єкту, відповідач-1 11.01.2020 звернувся до ТОВ «БУДЛІДЕР ПАРК» для виготовлення Робочого проекту. З метою визначення вихідних даних для оцінки технічного стану Об`єкту, відповідач-1 звернувся до відповідного кваліфікованого експерта (відповідальний експерт Таран Дмитро Валерійович (кваліфікаційний сертифікат АЕ № 000272) для проведення обстеження та оцінки технічного стану нежитлового приміщення № 1-4 у житловому будинку по [ADDRESS] , з визначенням можливості виконання запланованої реконструкції із влаштуванням окремого виходу на вулицю та вікна з виконанням прорізів у зовнішній цегляній стіні бокового фасаду. За результатами проведеного обстеження і оцінки технічного стану об`єкта 12.02.2020 експертом було складено Звіт про проведення обстеження та оцінки технічного стану нежитлового приміщення 1-4 у житловому будинку по [ADDRESS] , з визначення можливості виконання реконструкції, встановлено, що станом на день обстеження основні будівельні конструкції приміщення характеризуються за ІІ категорією технічних станів - задовільно; зовнішня цегляна стіна бокового фасаду не має значних або небезпечних технічних вад і здатна сприйняти заплановану реконструкцію в частині виконання наскрізних прорізів для влаштування дверей і вікна; підтверджується технічна можливість виконати реконструкцію приміщення з влаштуванням виходу і вікна в зовнішній цегляній стіні будинку, за умови виконання усіх заходів, передбачених проектів; виконання наведених вище рекомендацій забезпечить безпечну експлуатацію будинку та його належний стан після проведення реконструкції. 17.04.2020 та 29.04.2020 працівниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» ЖЕД 105 власнику нежитлового приміщення № 1-4 І поверху за адресою: [ADDRESS] було вручено приписи №№ 17, 18 з вимогою надати проектно-дозвільну документацію на втручання в несучу конструкцію фасаду житлового будинку [ADDRESS] та припинити ремонтні роботи з втручанням в несучі конструкції житлового будинку [ADDRESS] до надання проектно-дозвільної документації на проведення ремонтних робіт. 24.04.2020 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» направлено лист до Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з проханням здійснити перевірку законності проведення ремонтних робіт за вказаною адресою. З листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» від 14.05.2020 № 431-1620 вбачається, що 08.05.2020 Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надіслано листа, в якому зазначено, що п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду» від 13.03.2020 № 219 зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» до початку виконання функцій та повноважень Державної інспекції містобудування, у зв`язку з чим у Департаменту відсутні правові підстави для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. На підставі наданих відповідачем-1 даних ТОВ «БУДЛІДЕР ПАРК» було виготовлено Робочий проект 2020/30-01 «Реконструкція нежитлового приміщення № 1-4 (І поверху) за адресою: [ADDRESS] » (Том 1 Загальна пояснювальна записка 2020/30-1-ЗПЗ, Архітектурно-будівельні рішення 2020/30-1-АБ, Вихідні дані 2020/30-1-ВД та том 2 Організація будівництва 2020/30-1-ПОБ), складений ТОВ «БУДЛІДЕР ПАРК». У пункті 12 «Основні архітектурно-планувальні вимоги і характеристики спроектованого об`єкту» зазначено, що передбачається заміна дверей та повна заміна внутрішнього опорядження. У пункті 4.2. проекту «Архітектурні рішення» вказано, що проектом передбачено опорядження нежилого приміщення з використанням сучасних матеріалів. При цьому вказано - фундаменти - без змін, несучі цегляні стіни - без змін. Отже, проектною документацією на реконструкцію приміщення не передбачено втручання в несучі стіни. Згідно довідки Фізичної особи-підприємця [PERSON] (інвентаризаційна справа № 389) від 12.05.2020 повідомлено про те, що під час технічної інвентаризації нежитлового приміщення № 1-4 у житловому будинку по [ADDRESS] встановлено, що за результатом здійснення ремонтних робіт площа нежитлового приміщення залишилася без змін (в тому числі без зміни плями забудови). Зміни зовнішньої конфігурації та функціонального призначення нежитлового приміщення не відбулося. По завершенню реконструкції об`єкта [PERSON] було замовлено технічну інвентаризацію, за результатами якої виконавцем-інженером з інвентаризації нерухомого майна [PERSON] (кваліфікаційний сертифікат АЕ 004364) 12.05.2020 видано технічний паспорт на приміщення громадського призначення вбудованих в житловий будинок нежиле приміщення № 1-4 в літ «А» по [ADDRESS] . Відповідно до листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.05.2020 № 055-5429, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва на [ADDRESS] не надавались. Декларація про готовність до експлуатації об`єкта була зареєстрована Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 28.05.2020 за № КВ 141201480021. Проведення відповідачем ремонтних робіт в нежитловому приміщенні з втручанням в несучі конструкції будинку зафіксовано і у акті про обстеження нежитлового приміщення № 1-4 на [ADDRESS] , складеного 06.05.2020 комісією у складі представників виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого начальником ЖЕД 105 КП «Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» О. Мельниченко та у акті про обстеження нежитлового приміщення № 1-4 на [ADDRESS] , складеного 20.05.2020 комісією у складі представників виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого начальником ЖЕД 105 КП «Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» О. Мельниченко. На підставі наданих [PERSON] документів, а саме: лист-звернення № 064/12623 від 31.07.2020, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, листа КП «Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», фотофіксація, виконавчим органом Київської міської ради Київської міської державної адміністрації Департаментом міського благоустрою видано контрольну картку № 20010080-Гл. У картці зазначено заявлений термін виконання робіт: початок - 20.08.2020, закінчення - 20.09.2020. Як вбачається з листа Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 05.06.2020 контрольна картка № 20010080-Гл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з реконструкцією нежитлового приміщення № 1-4 І поверху за адресою: [ADDRESS] була анульована. Згідно ч. 1 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Таким чином, виходячи зі змісту цієї норми самочинним є будівництво об`єкта нерухомого майна за наявності будь-якої із зазначених умов. Відповідно до ч.ч. 4, 7 ст. 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих пунктах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. Отже, відповідач здійснює самочинне будівництво, оскільки здійснює реконструкцію приміщення без належно затвердженого проекту. Затверджений відповідачем проект не передбачає втручання в несучі конструкції будинку, хоча фактично роботи провадяться з втручанням в несучі конструкції будинку (в несучій стіні будинку відповідачем вже влаштований дверний та віконний прорізи). Відповідно до ч. 2 ст. 24 ЖК України житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Власники приміщень житлових будинків мають право, у відповідності до п.4 Правил користування житловими приміщеннями, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572, на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил та затверджується замовником. Пунктом 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частини (за умови їх автономності). Відповідно до п. 8.14 ДБН В.3.2.-2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку. При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій, улаштування нових і розширення існуючих балконів і скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей. Згідно ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування. Відповідно до Переліку об`єктів будівництва передбачає, що для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289, у п. 25 зазначається реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадянського призначення. Таким чином, реконструкція нежитлового приміщення, передбачає зміну зовнішньої конфігурації та/або функціональне призначення та потребує отримання містобудівних умов та обмежень. Відповідачем-1 [PERSON] було подано повідомлення про початок будівельних робіт «Реконструкція нежитлового приміщення номер 1-4 (І поверху) по [ADDRESS] » № КВ 061200730936, проте у порушення ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не отримано містобудівні умови та обмеження, що підтверджується листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.05.2020 № 055-5429. Згідно акту будівельної лабораторії КП «Київжитлоспецексплуатація» від 16.07.2020 № 207/29 обстеження технічного стану несучих та огороджувальних конструкцій житлового будинку [ADDRESS] , за характерними ознаками в приміщеннях першого поверху (група приміщень № 1-4) проводяться ремонтні роботи з втручанням в несучі конструкції будинку. Так, в капітальній торцевій стіні влаштований дверний та віконний прорізи. У вказаному акті зафіксовано, що по матеріалу цегляного мурування повздовжньої стіни головного фасаду спостерігається утворення локальної тріщини шириною розкриття приблизно 4-5 мм. Тріщина шириною розкриття до 3 мм також проходить по поперечній стіні в межах проїзної арки. У висновках та рекомендаціях у зазначеному вище акті зазначено, що несучі та огороджувальні конструкції житлового будинку [ADDRESS] в цілому знаходяться у задовільному технічному стані - категорія 2 (ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 «Настанова щодо обстеження будівель і споруд для визначення та оцінки їх технічного стану» ДП «УкрНДНЦ» Київ-2017). Однією із причин утворення тріщини по матеріалу цегляного мурування стіни головного фасаду міг бути негативний вплив від проведення ремонтних робіт в групі нежитлових приміщень № 1-4. В обстежувальному будинку та на прилеглій території рекомендується запланувати та провести, в тому числі наступні роботи: зі сторони дворового фасаду провести роботи по відновленню підпірної стіни. З урахуванням змісту зазначеної ст. 376 ЦК України у поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України позивачами за такими вимогами можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом. Отже, за змістом статті 376 ЦК України вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Такий висновок узгоджується з нормами статей 3, 15, 16 ЦК України, та положеннями процесуального закону, згідно з якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 19 листопада 2014 року у справі № 6-180цс14. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до ст. 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Окрім того, відповідно до ч.2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирному будинку. Спільним майном багатоквартирному будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі та споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирному будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно із ч.2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 179 ЖК України встановлено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог правил користування приміщення жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Пунктом 1.4.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, встановлено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Відповідно до п. 1.4.5 Правил, для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення;копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку;проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Отже, стіна як конструктивний елемент будинку - це спільна сумісна власність усіх власників квартир у багатоквартирному будинку, таким чином, на влаштування прорізів в несуче-огороджувальній стіні потрібна згода усіх власників квартир у багатоквартирному будинку. Свою згоду відповідачам на таке втручання в несуче-огороджувальну стіну будинку, власники квартир у багатоквартирному будинку не надавали. Відповідно до пункту 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. Відповідно до ст. 28 Закону України «Про архітектурну діяльність» власники та користувачі об`єктів архітектури зобов`язані: утримувати в належному стані будинки і споруди, а так само закріплені за ними земельні ділянки, забезпечувати поточний огляд, періодичне обстеження і паспортизацію об`єкта, додержуватися під час експлуатації об`єкта архітектури вимог, визначених у його паспорті, а також вимог законодавства. Як вбачається з матеріалів справи, згідно Звіту про проведення обстеження та оцінки технічного стану нежитлового приміщення № 1-4 І поверху по [ADDRESS] , було встановлено, що зовнішня стіна бокового фасаду, у якій заплановано виконати прорізи для дверей та вікна, характеризуються ІІ категорією технічних станів - «Задовільно», та є самонесучою. Те ж саме продубльовано щодо формулювання характеристики зовнішньої цегляної стіни бокового фасаду у Висновку Державного науково-дослідного інституту будівельних конструкцій від 10.03.2021 - характеризується за ІІ категорією, самонесуча. Разом з тим, визначення типу стін в даному випадку має суттєве значення, оскільки на підставі такого експертного дослідження, яке відносить стіну до зазначеного типу стін експертам було здійснено висновок про можливість проведення робіт із втручання в конструкцію даної стіни будинку, шляхом виконання прорізів для дверей та вінка. Однак, суд зауважує, що такий тип стін як самонесуча, чинний ДБН В.2.6-162:2010 (п. 5.10.) не містять взагалі. Ними визначені наступні типи стін: несуча стіна, одношарова, стіна, колодязної вкладки, двошарова стіна, порожниста стіна із заповненим присором, одношарова обличкована стіна, стіна діафрагма, стіна жорстокості та несуча стіна. Експертом Тараном Дмитром Валерійовичем (кваліфікаційне свідоцтво АЕ № 000272) та експертами Державного науково-дослідного інституту будівельних конструкцій (ДП НДІБК) у вищезазначених Звіті та Висновку використані терміни державних стандартів, які втратили свою чинність з 01.09.2011, зокрема «самонесуча стіна». Так поняття, як «самонесуча стіна» містилось в п. 6.6. СНнП ІІ-Наказу Мінрегіонбуду України від 15.11.2010 № 466 та Наказу від 30.12.2010 № 571, яким було введено в дію ДБН В.2.6-162:2010 «Кам`яні та армокам`яні конструкції», які в свою чергу, такого типу стін, як «самонесуча стіна» не містять. Аналогічна правова позиція викладена, у постанові Верховного Суду у справі № 183/2884/13-ц. Тобто, висновок експертів викладених у Звіті та Висновку не ґрунтується на діючих державних будівельних нормах і були розроблені експертом без остаточного встановлення типу демонтованої стіни. За змістом ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд приходить до висновку, що будівельні роботи, які проводяться відповідачами з втручанням в несучу конструкцію будинку, яка є спільною сумісною власністю, не погоджені зі співвласниками, здійснюються без містобудівних умов та обмежень і без належно затвердженого проекту, порушують законні права та інтереси інших співвласників. Звертаючись до суду з позовом позивачі посилалися на те, що самочинною прибудовою порушуються їх права, при цьому надані стороною позивачів докази на підтвердження вказаних обставин не спростовані відповідачами. Крім того, позивачі підтвердили належними доказами, чим саме порушуються їх права, оскільки в обґрунтування позовних вимог стверджували про можливість внаслідок самочинної прибудови з порушенням встановлених норм виникнення надзвичайних ситуацій в майбутньому. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Враховуючи викладене, а також діючий матеріальний закон, з урахуванням загальних засад цивільного судочинства відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 Цивільного Кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «ПТ ІНВЕСТ» про зобов`язання вчинити певні дії, підлягають задоволенню.

Outcome: approved