Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-27 00:00:00

В вересні 2021р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом (а.с. 1-7) до відповідача [PERSON] , в якому просила суд: - зобов`язати відповідача, власника квартири [ADDRESS] виплатити майнову шкоду у розмірі 82151,0 грн.; виплатити втрачену вигоду у розмірі 120000,0 грн. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . 20 червня 2021р. мало місце залиття її квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка на праві приватної власності належить відповідачу. Як вставнолено Актом від 25 червня 2021р. про залиття квартири позивачки, причиною залиття стало порушення герметичності внутрішньо квартирної мережі гарячого водопостачання в межах ванної кімнати після запірної арматури, з вище розташованої квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття квартира позивачки мала пошкодження та потребувала ремонту. Оскільки в досудовому порядку відповідач відмовляється відшкодувати заподіяні їй збитки, позивачка здійснила в досудовому порядку відновлювальний ремонт належної їй квартири, вартість якого склала 82151,0 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири позивачці також були спричинені додатково збитки, у вигляді упущеної вигоди, яка полягала у достроковому розірвання договору оренди її квартири і неотримання нею орендної плати у розмірі 120000,0 грн. З метою захисту порушених прав, позивачка звернулася до суду за захистом свого порушеного права. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24 вересня 2021р. відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. У встановленому законом порядку, учасники справи були оповіщені судом про відкриття провадження по справі та призначення справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності позивачці [PERSON] , згідно свідоцтва про право власності від 06 серпня 2009р., серія [NUMBER] (а.с. 13). Судом встановлено, що 20 червня 2021р. мало місце залиття належної на праві приватної власності позивачці квартири [ADDRESS] . Згідно Акту від 25 червня 2021р. (а.с. 12), залиття квартири позивачки [ADDRESS] , сталося, внаслідок порушення герметичності внутрішньо квартирної мережі гарячого водопостачання в межах ванної кімнати після запірної арматури, з вище розташованої квартири [ADDRESS] . У зв`язку з залиттям квартири позивачки було пошкоджено частково: кімната площею 17,3 кв.м. (стіни шпалери - до 4,5 кв.м., підлога паркет - до 7,5 кв.м.); коридор площею 13,0 кв.м. (стіни шпалери - 3,8 кв.м.); кухня площею 14,1 кв.м. (стеля водоемульсійне пофарбування до 0,3 кв.м.). З матеріалів справи вбачається, що квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування від 14 квітня 2011р. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з Звітом про експертну грошову оцінку невід`ємних поліпшень від 16 липня 2021р., складеного спеціалістами ПП «Аспект» вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття становить 77713,0 грн. Судом встановлено, що в позасудовому порядку позивачкою було здійснено відновлювальний ремонт належної їй квартири, вартість якого склала 82151,0 грн. (а.с. 67-78). На спростування факту заподіяння шкоди (залиття квартири) та визначення розміру матеріального збитку, стороною відповідача не було надано до суду жодного належного і допустимого доказу, як і не заявлялись відповідні клопотання про призначення судової експертизи або рецензування відповідного звіту. Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Як передбачено вимогами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні знайшов підтвердження факт заподіяння позивачці матеріальної шкоди, у вигляді пошкодження належної їй на праві приватної власності квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття 20 червня 2021р., а тому з метою захисту порушеного права позивачки, з урахуванням положень ст. 16 ЦК України, суд вважає вірним стягнути з відповідача на користь позивачки вартість відновлювального ремонту у розмірі 82151,0 грн. З урахуванням положень ст. ст. 22, 1166 ЦК України, а також беручи до уваги, що стороною позивача з незалежних від неї обставин було розірвано з [PERSON] договір оренди житлового приміщення від 12 червня 2021р. (предмет оренди - квартира [ADDRESS] ), то суд вважає обґрунтованими вимоги позивачки про відшкодування їй крім реальних збитків, упущеної вигоди, у вигляді орендної плати в розмірі 120000,0 грн. З урахуванням викладеного, суд вважає вірним стягнути з відповідача на користь позивачки упущену вигоду у розмірі 120000,0 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2021,51 грн.

Outcome: partial