Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до відповідачів, уточненим в ході розгляду справи, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому зазначивла, що 21.07.2020 сталося залиття належної їй квартири [ADDRESS] внаслідок пошкодження трубопроводу ХВП на різьбованому з`єднанні в квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача біля вхідного вентиля внутрішньо- квартирної розводки.Комісією ОД-506 встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідачів, які є власниками квартири за адресою [ADDRESS] та встановлено, що причиною виникнення аварійної ситуації на трубопроводі ХВП є несанкціоноване втручання власника квартири [ADDRESS] в систему ХВП, а саме порушення вимог ДБН В.2.5-64:2012. Внутрішній водопровід та каналізація встановлена запірна арматура з порушенням, додатково встановлений вугол 90 градусів, який не передбачений проектом забудови, що стало причиною ржавіння різьбового зєднання та пошкодження трубопроводу. Також внутрішньо будинкові та внутрішньо квартирні трубопроводи закриті гіпсокартонним коробом. Що не дало змогу трубопроводу провітрюватися, в результаті чого з`явилися краплі води на зовнішніх стінках трубопроводу, що призвело до корозії металу. Згідно висновку експерта вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири позивача внаслідок залиття, складає 26331,60 грн. Враховуючи те, що залиття квартири, на думку позивача, сталося з вини відповідачів, які відмовляються у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, розмір якої становить 26331,60 грн., просить стягнути з відповідача на користь позивача вказані збитки, моральну шкоду в розмірі 20 000 грн., оскільки вона зазнала душевних та психічних страждань у зв`язку з залиттям, а також витрати на проведення експертизи в розмірі 17161,00 грн., та витрати по сплаті судового збору. В обґрунтування позовних вимог позивач вказувала, що [PERSON] є користувачем квартири [ADDRESS] , постійно проживає та зареєстрована в ній. 21.07.2020 сталося залиття їх квартири внаслідок пошкодження трубопроводу ХВП на різьбованому з`єднанні в квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача біля вхідного вентиля внутрішньо- квартирної розводки. Комісією ОД-506 встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідачів, які є власниками квартири за адресою [ADDRESS] та встановлено, що причиною виникнення аварійної ситуації на трубопроводі ХВП є несанкціоноване втручання власника квартири [ADDRESS] в систему ХВП, а саме порушення вимог ДБН В.2.5-64:2012. Внутрішній водопровід та каналізація встановлена запірна арматура з порушенням, додатково встановлений вугол 90 градусів, який не передбачений проектом забудови, що стало причиною ржавіння різьбового зєднання та пошкодження трубопроводу. Також внутрішньо будинкові та внутрішньо квартирні трубопроводи закриті гіпсокартонним коробом. Що не дало змогу трубопроводу провітрюватися, в результаті чого з`явилися краплі води на зовнішніх стінках трубопроводу, що призвело до корозії металу. Вказує, що факт залиття на його наслідки мали значний психотравмуючий вплив на неї та її сім`ю, тому враховуючи тяжкість та тривалість моральних страждань, просила стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 20 000 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 01.12.2020 за клопотанням позивача у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Витрати на проведення експертизи покладено на позивача. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила задовольнит, з урахуванням наявних в матеріалах справи доказів, зокрема, наданих нею висновків експерта. Крім того, позивач звернувся до суду з заявою про стягнення з відповідача витрат понесених нею на проведення будівельно-технічної експертизи в розмірі 17161,00 грн. Представник відповідачів в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, вказував, що відповідачі локалізували дану аварію за свої кошти та своїми силами, проте не погоджується з обсягом затоплення, наведеним позивачем, та відповідно розміром позовних вимог, зауважувала, що моральна шкода не підтверджена доказами. Подала відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, будь-яких доказів на підтвердження завдання моральної шкоди позивачем не надано, а ті докази, на які вони посилається, навпаки спростовують її завдання. Заслухавши пояснення учасників, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як убачається з матеріалів справи, квартира [ADDRESS] є у користування [PERSON] на підставі ордеру (а.с.8). Судом встановлено, що 21.07.2020 сталося залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] внаслідок пошкодження трубопроводу ХВП на різьбованому з`єднанні в квартирі [ADDRESS] , біля вхідного вентиля внутрішньо- квартирної розводки. Комісією ОД-506 встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідачів, які є власниками квартири за адресою [ADDRESS] та встановлено, що причиною виникнення аварійної ситуації на трубопроводі ХВП є несанкціоноване втручання власника квартири [ADDRESS] в систему ХВП, а саме порушення вимог ДБН В.2.5-64:2012. Внутрішній водопровід та каналізація встановлена запірна арматура з порушенням, додатково встановлений вугол 90 градусів, який не передбачений проектом забудови, що стало причиною ржавіння різьбового зєднання та пошкодження трубопроводу. Також внутрішньо будинкові та внутрішньо квартирні трубопроводи закриті гіпсокартонним коробом. Що не дало змогу трубопроводу провітрюватися, в результаті чого з`явилися краплі води на зовнішніх стінках трубопроводу, що призвело до корозії металу. В акті про залиття зазначено, що внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: туалет площею 1,4кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1,4 кв.м; ванна площею 3,1кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1,5 кв.м; стіни(водоем.пофарб.)-2,3кв.м.; коридор площею 10,1кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 0,9 кв.м; кімната площею 19,8кв.м: стеля (шпалери) - 2,0 кв.м; кухня площею 8,5кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 8,5 кв.м; стіни(шпалери)-0,3кв.м.; Також вказаним актом про залиття передбачено для ліквідації наслідків залиття виконати наступні ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS] : туалет площею 1,4кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1,4 кв.м; ванна площею 3,1кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1,5 кв.м; стіни(водоем.пофарб.)-2,3кв.м.; коридор площею 10,1кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 0,9 кв.м; кімната площею 19,8кв.м: стеля (шпалери) - 2,0 кв.м; кухня площею 8,5кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 8,5 кв.м; стіни(шпалери)-0,3кв.м.; Для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт позивач звернувся Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На виконання ухвали суду про призначення будівельно-технічної експертизи позивачем сплачено кошти в розмірі 17161,00 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Згідно висновку експерта №14209/21-43 від 17.02.2022 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, щодо пошкодження внаслідок залиття 21.07.2020 квартири за адресою: [ADDRESS] , вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень вказаної квартири становить 26331,60 грн. (а.с.147-163). Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] , відповідно до договору купівлі - продажу від 30.08.2010, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шандиба Л.І.( а.с.14). Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Згідно із ст. 319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Таким чином саме на власника покладено обов`язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт та відшкодовувати збитки пов`язані із його правом власності. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що збитки позивачу були завдані внаслідок неналежного утримання квартири [ADDRESS] її власником. Враховуючи викладене, суд вважає правомірним стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених збитків в розмірі 26331,60 грн., а також витрати пов`язані з проведенням експертних досліджень та складанням експертних висновків в розмірі 17161,00 грн. Щодо відшкодування на користь позивачів моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до п.4 цієї постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. Таким чином, суд вважає, що внаслідок залиття позивач отримала сильний стрес, який позначився на перебігу їх звичайного життя, оскільки вона хвилювалася як вона буде надалі проживати у залитій квартирі. Враховуючи понесений позивачем обсяг душевних та психічних страждань, з урахуванням того, що позивач продовжує проживати у даній квартирі, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача 2000 грн. моральної шкоди. Таким чином, вказані позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial