Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-09 00:00:00

\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~26.09.2022 року до Березівського районного суду Одеської області звернулися [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] з позовом до Березівської міської ради Одеської області про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю , встановлення факту родинних відносин, визнання права на земельну часку (пай) в порядку спадкування за законом. Заявники у своїм позові зазначили, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на земельну частку (пай) розміром 8,73 га, яка перебуває у колективній власності КСП ім. Щорса (с. Чорногірка Березівського району Одеської області), яка належала йому на праві власності на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ОД №018552, зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №414 від 20.02.1997 року. На час відкриття спадщини спадкодавець був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Крім нього у вказаному будинку були зареєстровані [PERSON] (співмешканка), [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (діти співмешканки). [INFO] померла баба позивачів- [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на: - земельну ділянку площею 8,55 га, що розташована на території Степанівської сільської ради Березівського району Одеської області, кадастровий номер 5121285100:01:001:0112, яка належала їй на праві власності відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №360549 виданого 27.06.2006 року та на: - земельну частку (пай) розміром 8,73 га , яка перебуває у колективній власності КСП ім Щорса (с. Чорногірка Березівського району Одеської області), яка належала [PERSON] , після смерті якого вона прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових справ. Спадкоємцями першої черги за законом після її смерті є син [PERSON] , який фактично прийняв спадщину, проте не встиг переоформити її, так як [INFO] помер, а також онука [PERSON] , оскільки її мати [PERSON] померла [INFO] до відкриття спадщини, також онука [PERSON] , так як її мати [PERSON] померла [INFO] до відкриття спадщини та син [PERSON] , якого рішенням Березівського районного суду Одеської області від 26.08.2021 року усунуто від права на спадкування за законом. Інші діти спадкодавця, [PERSON] і [PERSON] померли до відкриття спадщини. Щодо майна [PERSON] Березівською районною державною нотаріальною конторою Одеської області заведено спадкову справу №414/2009. Однак позивачі не мають можливості отримати свідоцтва про право на спадщину, оскільки відсутні документи, які підтверджують факт спільного проживання [PERSON] та [PERSON] , а також документ, який підтверджує право власності [PERSON] на земельну частку пай. Також позивачі зазначають, що 12.08.2022 року державним нотаріусом Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одеса видано розяснення про неможливість встановити родинний звязок, відповідно до якого у даній спадковій справі відсутні документи, які підтверджують родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] та між [PERSON] та [PERSON] [PERSON] є бабусею позивачів. На підставі цього позивачі звернулися до суду з вказаним позовом та просять його задовольнити. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 28.09.2022 року відкрито загальне позовне провадження по вказаній справі та призначено підготовче судове засідання.\~\~ Ухвалою суду від 13.12.2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено судовий розгляд. \~ \~ \~ \~09.01.2023 року по виходу до нарадчої кімнати відбулось відключення електроенергії, а тому складання вступної та резолютивної частини рішення суду відбулось 10.01.2023 року. Відповідно до\~наказу \~№1-од\~про організацією\~Березівського районного\~суду Одеської\~області на\~час дії\~карантину (\~з подальшими\~змінами),\~постанови\~ Кабінету\~Міністрів України\~№211\~від 11.03.2020\~року «Про\~запобігання поширенню\~на території\~України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з відповідними змінами), Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з подальшими змінам) та відповідно до статті 29 Закону України\~Про захист населення від. інфекційних хвороб\~з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 12.03.2020 року до 30.04.2023 року на усій території України карантин.\~ Згідно з рекомендаціями МОЗ України громадянам серед інших заходів запропоновано залишатися вдома, тримати дистанцію, дбати про власну безпеку. Також указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який продовжено до 19.02.2023 року. \~ \~ \~ \~У судовому засідання 09.01.2023 року представник позивачів підтримала поданий позов та просила задовольнити його з підстав зазначених у ньому. \~ \~ \~ \~Представник відповідача у судове засідання 09.01.2023 року не зявився. Одночасно, 14.12.2022 року від нього надійшов відзив на позовну заяву в якому він просить слухати справу у його відсутності та за умови повного та об`єктивного розгляду судом справи не заперечує проти нього. \~ \~ \~ \~Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, врахувавши думку\~\~представника позивачів, та відзив відповідача, дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.\~\~\~ Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільно процесуального кодексу України (далі -\~ЦПК України) «Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів». \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.\~12\~ЦПК України «Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін». Згідно зі ст.\~13\~ЦПК України «Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках». Крім того згідно з ч. 3 ст.\~12\~ЦПК України «Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом». \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с.11). Також [INFO] померла [PERSON] (а.с.14). Після їх смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, яке позивачі не можуть переоформити у звязку з відсутністю правововстановлюючих документів. На ухвалу суду з Суворовською державною нотаріальною конторою надана копія спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с 94-116). В судовому засіданні встановлено, що з 01.01.1969 року [PERSON] та [PERSON] почали проживати однією сім`єю як чоловік та дружина за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Виконавчого комітету Степанівської сільської ради Березівського району Одеської області від 17.07.2020 року 212 (а.с.33), а також довідкою №211 (а.с. 13). Разом вони працювали в КСП ім Щорса, де їм були виділені земельні та майнові паї, які увійшли до складу спадщини. Окрім цього, доказами які підтверджують факт спільного проживання, пов`язаності спільним побутом, наявності прав та обов`язків між ними є фотокартки з родинного архіву (а.с.35-48). Також встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] . В свою чергу [PERSON] є дочкою [PERSON] , проте свідоцтво про її народження було втрачене, перевіркою нотаріуса встановлено, що актовий запис в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутній, а тому підвередити факт родинних відносин з бабусею позивач [PERSON] не має можливості. Як встановлено судом, що позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] . В свою чергу [PERSON] є сином [PERSON] , проте свідоцтво про його народження було втрачене, перевіркою нотаріуса встановлено, що актовий запис в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутній, а тому підтвердити факт родинних відносин з бабусею позивач [PERSON] не має можливості. Суд також враховує докази, які свідчать про наявність родинних відносин між [PERSON] та її онучками [PERSON] та [PERSON] , а саме: вищевказаною довідкою №211 від 17.07.2020 року Виданої виконкомом Степанівської сільської ради Березівського району Одеської області; довідкою №489 від 30.11.2009 року виданої виконкомом Степанівської сільської ради Березівського району Одеської області; архівними фотознімками та іншими доказами. Також, при встановленні родинних відносин суд враховує, рішення Березівського районного суду Одеської області по справі №494/1119/20 від 26.08.2021 року, яке набрало законної сили. При цьому, до вказаного висновку суд дійшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне - 17.06.2011 року), в пункті 45 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини»)». За таких обставин, вимоги позивачів щодо встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка і жінки [PERSON] та [PERSON] ; встановлення факту, що [PERSON] є бабою [PERSON] ; встановлення факту, що [PERSON] є бабою [PERSON] підлягають задоволенню. Щодо вимоги позивачів про визнання за ними по 1/3 частиці кожній в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] право на земельну частку пай розміром в умовних кадастрових гектарах 8,73 га без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) яка перебуває у колективній власності КСП ім. Щорса, то суд вважає відмовити у цій частині з наступних підстав: \~ \~ \~ \~Суд вважає зазначити, що відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу підставу та предмет позову може визначити виключно позивач. Суд не вправі визначити предмет, підставу (інше) позову також у зв`язку із принципом змагальності цивільного процесу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.ст.328,\~392,\~1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті( ст.1218), право власності набувається на підставах, що не заборонені законом (ст.328) та власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який посвідчує право власності. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.1216 Цивільного Кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування. Безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі, зокрема приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян (ч. 2, п. «а» ч. 3\~ст.\~116\~Земельного кодексу\~України (далі ЗК України). За змістом п. «а» ч. 1\~ст. 121 ЗК України\~громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в таких розмірах: для ведення фермерського господарства - в розмірі земельної частки (паю), визначеної для членів сільськогосподарських підприємств, розташованих на території сільської, селищної, міської ради, де знаходиться фермерське господарство. Якщо на території сільської, селищної, міської ради розташовано декілька сільськогосподарських підприємств, розмір земельної частки (паю) визначається як середній по цих підприємствах. У разі відсутності сільськогосподарських підприємств на території відповідної ради розмір земельної частки (паю) визначається як середній по району. \~ \~ \~ \~Положеннями чч. 6-9\~ст. 118 ЗК України\~громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають заяву до відповідної районної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації або сільської, селищної, міської ради за місцезнаходженням земельної ділянки. У заяві зазначаються бажані розміри та мета її використання. Відповідна місцева державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає заяву, а при передачі земельної ділянки фермерському господарству - також висновки конкурсної комісії, і в разі згоди на передачу земельної ділянки у власність надає дозвіл на розробку проекту її відведення. Проект відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян організаціями, які мають відповідні дозволи (ліцензії) на виконання цих видів робіт, у строки, що обумовлюються угодою сторін. Проект відведення земельної ділянки погоджується з органом по земельних ресурсах, природоохоронним і санітарно-епідеміологічним органами, органами архітектури і охорони культурної спадщини та подається на розгляд відповідних місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1\~ст. 125 ЗК України\~право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації. Водночас, як зазначено представником позивачів під час судового засідання, померлий не встиг отримати державний акт на землю. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.118 Земельного Кодексу України\~початком процедури приватизації земельної ділянки є звернення громадянина з заявою (клопотанням) до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. \~ \~ \~ \~Набуття права власності на земельну ділянку та перехід права власності на земельну ділянку в порядку спадкування має місце за наявності наступних юридичних фактів у їх сукупності: ухвалення рішення компетентного органу про передачу у власність земельної ділянки спадкодавцю, укладення спадкодавцем правочинів щодо набуття права власності на земельні ділянки; виготовлення технічної документації на земельні ділянки; визначення меж земельної ділянки в натурі; погодження із суміжними землевласниками та землекористувачами; одержання у встановленому порядку державного акта на землю; реєстрація права власності на земельну ділянку. Якщо зазначені вимоги спадкодавцем не дотримано - право власності на конкретні земельні ділянки не виникає та відповідно до\~ст. 1226 ЦК України\~не переходить до спадкоємців у порядку спадкування, за винятком встановлених випадків, на які поширюється дія пункту 1\~розділу Х «Перехідні положення» ЗК України. \~ \~ \~ \~Спори про визнання права власності на земельну ділянку та права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, зокрема у випадках, якщо відсутній отриманий спадкодавцем державний акт про право власності на земельну ділянку, зареєстрований належним чином, якщо спадкодавцем не був отриманий державний акт про право власності на земельну ділянку, або в державному акті є неточності, які підлягають виправленню, розглядаються судами з урахуванням вимог закону та роз`яснень, викладених в пунктах 10, 11 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7, про те, що відповідно до\~статті 1225 ЦК\~право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. У порядку спадкування можуть передаватися також право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис), право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій), право користування чужим майном (сервітут). Відповідно до ч.1\~ст.125 ЗК України\~право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до\~Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"\~(ст.126 ЗК). \~ \~ \~ \~Виходячи з положень\~ст. 182 ЦК України, до складу спадщини входить лише те нерухоме майно, право на яке зареєстроване в органах, що здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, провадиться після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. \~ \~ \~ \~Водночас, позивачем не надано доказів реєстрації вищевказаної земельної ділянки за померлим. Згідно із\~ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язку, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Не входять до складу спадщини права та обов`язку, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, перелік яких визначено у\~ст.1219 ЦК України. \~ \~ \~ \~Аналізуючи вищевказані норми законодавства, суд вважає, що у даному випадку до спадкоємців не переходить право власності на земельну ділянку, яка не було оформлено відповідним чином. \~ \~ \~ \~Зазначена позиція суду узгоджується із роз`ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 (п.3.5), що набуття права власності на земельну ділянку та перехід права власності на земельну ділянку в порядку спадкування має місце за наявності наступних юридичних фактів у їх сукупності: - ухвалення рішення компетентного органу про передачу у власність земельної ділянки спадкодавцю, укладення спадкодавцем правочинів щодо набуття права власності на земельні ділянки; - виготовлення технічної документації на земельні ділянки; - визначення меж земельної ділянки в натурі;- погодження із суміжними землевласниками та землекористувачами;- одержання у встановленому порядку Державного акта на землю;- реєстрація права власності на земельну ділянку. \~ \~ \~ \~Якщо зазначені вимоги спадкодавцем не дотримано - право власності на конкретні земельні ділянки не виникає та відповідно до\~ст. 1216 ЦК\~не переходить до спадкоємців у порядку спадкування, за винятком встановлених випадків, на які поширюється дія п. 1\~розділу Х «Перехідні положення» ЗК. \~ \~ \~ \~Якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі\~ст. 125 ЗК, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищенаведене, у цій частині позову про визнання по 1/3 частці кожному права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом слід відмовити, оскільки державної реєстрації цієї земельної ділянки не здійснено, тому спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку, а відтак позивач не має права на її спадкування.

Outcome: partial