Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-17 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі по тексту - відповідач, ДП «НАЕК «Енергоатом»), відповідно до якого просив: скасувати наказ т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» № 872-К від 06.07.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення»; скасувати п. 1.7. наказу т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» від 28.07.2021 № 01-279-н «Про виплату премії працівникам ВП «»Атомпроектінжиніринг» за червень 2021 року»; зобов`язати ДП «НАЕК «Енергоатом» нарахувати та виплатити позивачу премію за червень 2021 року у розмірі 70 % від встановленого посадового окладу за фактично відпрацьований час на підставі п. 1.1. та п. 1.5. наказ т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] від 28.07.2021 № 01-729-н; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Позиція позивача. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач з 2010 року працює у ДП «НАЕК «Енергоатом», а з 2013 і на момент звернення до суду обіймає посаду начальника виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються ВП «Атомпроектінжиніринг». Наказом т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» № 872-К від 06.07.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за начебто порушення трудової дисципліни, яке виявилось у відсутності на робочому місці більше трьох годин 17.06.2021 та 18.06.2021 без поважних причин, порушення п. 4.2.9., 4.2.15, 6.2. Посадової інструкції начальника виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються, ВП «Атомпроектінжиніринг», першого та другого маркірованих абзаців п. 4.1. Кодексу корпоративної етики ДП «НАЕК «Енергоатом». Підставою для винесення наказу зазначено лист генерального директора ВП АПІ [PERSON] від 22.06.2021 № 09-46/2292; акти про відсутність на робочому місці від 17.06.2021 та від 18.06.2021; акт про відмову працівника надати письмове пояснення з приводу порушення трудової дисципліни від 22.06.2021. Водночас позивач заперечує з приводу актів, на підставі яких прийнято оскаржуваний наказ, оскільки акти підписані особами, які не перебувають з позивачем в одному кабінеті та не можуть достеменно знати, коли позивач відсутній на робочому місці, а працівники, які безпосередньо працюють з позивачем, опитані не були, як не були опитані і працівники центрального офісу ДП «НАЕК «Енергоатом», з якими позивач зустрічався 17.06.2021 та 18.06.2021. Крім того, позивач повідомив, що 17.06.2021 і 18.06.2021 позивач відлучався з робочих питань до центрального офісу ДП «НАЕК «Енергоатом». А тимчасове відлучення з роботи позивач пояснює тим, що зустрічався з представниками ДП «НАЕК «Енергоатом» через свої доповідні з виробничих питань на адресу [PERSON] та [PERSON] , на які відповіді позивач не отримав. Позивач зазначає, що не допускав порушення трудової дисципліни та Правил внутрішнього трудового розпорядку. Крім того, також вказав, що мав конфліктну ситуацію з генеральним директором ВП АПІ [PERSON], який погрожував його звільнити. Позивач вважає, що його догана є наслідком його принципової позиції стосовно відсутності досвіду, технічної освіти та невміння організувати роботу в управлінні з капітального будівництва [PERSON] , який обіймає посаду заступника генерального директора з нових об`єктів, про що позивач неодноразово доповідав в службових записках, і як наслідок, виникнення багатьох прогалин в його роботі щодо реалізації проектів будівництва. Позивач також посилається на порушення відповідачем Інструкції про порядок застосування до працівників ДП «НАЕК «Енергоатом» заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни ІН-Д.0.07.365-18, затвердженої Розпорядженням президента ДП «НАЕК «Енергоатом» від 19.03.2019 № 253-р (далі по тексту - Інструкція), зокрема п. 2.4. та пп. 2.2.3, 2.2.4 Інструкції, а також п. 2.1 Розділу 2 Інструкції. Крім того, під час проведення службового розслідування не було перевірено відео з камер відеоспостереження, відомості з контрольно-пропускних пунктів як за робочим місцем позивача, так і за місцезнаходженням центрального офісу ДП «НАЕК «Енергоатом», акти про відсутність на робочому місці також складені не за формою, не враховано пояснення позивача, сфальсифіковано відомості про відмову позивача від надання пояснень. У зв`язку з наведеним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Позиція відповідача. Представник відповідача у своєму відзиві заперечував проти позову, просив відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві. Представник відповідача зазначив, що під час службового розслідування дотримався вимог чинного законодавства, а також Інструкції про порядок застосування до працівників ДП «НАЕК «Енергоатом» заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни ІН-Д.0.07.365-18, затвердженої Розпорядженням президента ДП «НАЕК «Енергоатом» від 19.03.2019 № 253-р. Крім того, позивач знаходився у центральному офісі ДП «НАЕК «Енергоатом» та вирішував особисті питання, не пов`язані з виконанням службових обов`язків. При цьому, позивач без поважних причин 17.06.2021 та 18.06.2021 був відсутній на своєму робочому місці без поважних причин. 18.10.2021 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків. 13.01.2022 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва по справі відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 10.08.2022 від представника відповідача надійшла заява про поновлення процесуальних строків та відзив. 31.08.2022 від представника позивача надійшла відповідь на відзив. 02.12.2022 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення. Позивач, представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити у повному обсязі. Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечували у повному обсязі, просили відмовити у його задоволенні. Так, відповідно до ч. 1, 8 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, заслухавши пояснення сторони позивача та сторони відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, встановив наступні обставини. Судом встановлено, що позивач, [PERSON] , перебуває у трудових правовідносинах з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з 2010 року. З 2013 року і на момент звернення до суду обіймає посаду начальника виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються ВП «Атомпроектінжиніринг». Наказом т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] № 872-К від 06.07.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення» за порушення трудової дисципліни, яке виявилось у відсутності на робочому місці більше трьох годин 17.06.2021 та 18.06.2021 без поважних причин, порушення пп. 4.2.9, 4.2.15, 6.2 Посадової інструкції начальника виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються ВП «Атомпроектінжиніринг» ІП-К.46380-19, першого та другого маркірованих абзаців п. 4.1. Кодексу корпоративної етики ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] оголошено догану. Згідно п. 1.7. Наказом т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] № 01-729-н від 28.07.2021 «Про виплату премії працівникам ВП «Атомпроектінжиніринг» за червень 2021 року» визначено, що за порушення трудової дисципліни, яке виявилось у відсутності на робочому місці більше трьох годин 17.06.2021 та 18.06.2021 без поважних причин, порушення вимог першого та другого маркірованих абзаців п. 4.1 Кодексу корпоративної етики ДП «НАЕК «Енергоатом» начальнику виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються, ВП АПІ, [PERSON] оголошено догану згідно з наказом Компанії від 06.07.2021 № 872-к «Про застосування дисциплінарного стягнення», у зв`язку з чим, на підставі п. 2.9 Положення про преміювання працівників ДП «НАЕК «Енергоатом» премію начальнику виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються, ВП АПІ, [PERSON] за червень 2021 року не нараховано та не виплачено. Позивач з вказаними наказами не погоджується та зазначає, що не допускав порушення трудової дисципліни та Правил внутрішнього трудового розпорядку, 17.06.2021 та 18.06.2021 перебував у приміщенні центрального офісу ДП «НАЕК «Енергоатом» по робочих питаннях. Крім того, також вказав, що мав конфліктну ситуацію з генеральним директором ВП АПІ [PERSON], який погрожував його звільнити, а тому вважає, що його догана є наслідком його принципової позиції стосовно відсутності досвіду, технічної освіти та невміння організувати роботу в управлінні з капітального будівництва [PERSON] , який обіймає посаду заступника генерального директора з нових об`єктів, про що позивач неодноразово доповідав в службових записках, і як наслідок, виникнення багатьох прогалин в його роботі щодо реалізації проектів будівництва. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Положеннями ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. При цьому, відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважив, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року). Згідно із практикою ЄСПЛ за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Так, судом встановлено, що відповідно до п. 2.2. Інструкції про порядок застосування до працівників ДП «НАЕК «Енергоатом» заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни ІН-Д.0.07.365-18, затвердженої Розпорядженням президента ДП «НАЕК «Енергоатом» від 19.03.2019 № 253-р (далі по тексту - Інструкція), у разі відсутності працівника на роботі (прогулу) керівник структурного підрозділу ВП або Дирекції ДП «НАЕК «Енергоатом» упродовж робочого дня зобов`язаний: вжити заходів з уточнення причини відсутності працівника (за допомогою телефонного зв`язку) (пп. 2.2.1 п. 2.2 Інструкції); скласти акт спільно з працівником відповідної кадрової служби про відсутність працівника на роботі за підписом не менше трьох осіб у разі відсутності такого без поважних причин (пп. 2.2.3 п. 2.2 Інструкції); відмітити відсутність працівника на роботі у табелі обліку використання робочого часу (пп. 2.2.4 п. 2.2 Інструкції), здійснити заходи, визначені п. 2.1 цієї Інструкції, в межах встановлених ним строків (пп. 2.2.5 п. 2.2 Інструкції). Відповідно до п. 2.1. Інструкції, при виявленні порушення трудової дисципліна працівником ДП «НАЕК «Енергоатом», керівник структурного підрозділу ВП чи Дирекції ДП «НАЕК «Енергоатом», у якого працівник перебуває у підпорядкуванні, або керівник Дирекції ДП «НАЕК «Енергоатом» , у якого згідно з посадовою інструкцією, перебуває у оперативному управлінні працівник ДП «НАЕК «Енергоатом», впродовж трьох робочих днів з дати виявлення порушення, зобов`язаний: з`ясувати причини та обставини, за яких сталося порушення трудової дисципліни (пп. 2.2.1 п. 2.1 Інструкції); зібрати достатньо доказів, які свідчать про факт вчинення працівником порушення (службові записки, медичні висновки, висновки фахівців тощо) (пп. 2.1.2 п. 2.1 Інструкції). Крім того, положеннями пп. 2.1.3 п. 2.1. Інструкції передбачено також, що до службової записки на ім`я керівника, до компетенції якого входить застосування дисциплінарного стягнення, необхідно також долучити докази, що підтверджують факт порушення працівником трудової дисципліни, а також копію посадової інструкції. Судом також встановлено, що підставою для винесення наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] № 872-К від 06.07.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення» послугували: -лист генерального директора ВП АПІ [PERSON] від 22.06.2021 № 09-46/2292; -акти про відсутність на робочому місці від 17.06.2021 та від 18.06.2021; -акт про відмову працівника надати письмове пояснення з приводу порушення трудової дисципліни від 22.06.2021. Як вбачається із службової записки [PERSON] , заступника генерального директора з нових об`єктів, завізованої 18.06.2021, позивач був відсутній на робочому місці 17.06.2021 та 18.06.2021 більше трьох годин і не виконував свої службові обов`язки. За достовірною інформацією [PERSON] відвідував офіс НАЕК «Енергоатом» без нагальних на те причин та відома безпосередніх своїх начальників. Судом досліджено Акт про відсутність на робочому місці працівника ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом» від 17.06.2021, відповідно до якого позивач був відсутній на робочому місці з 09:00 по 14:00 у каб. 420 та на всій території адмінбудинку по вул. Сім`ї Прахових, 6 , підписаний начальником управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються [PERSON], провідним інженером виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються [PERSON] , інженером І категорії відділу ліцензування проектно-технічного управління, головою профспілкового комітету ВП «Атомпроектінжиніринг» [PERSON], провідним професіоналом з антикорупційної діяльності [PERSON], та Акт про відсутність на робочому місці працівника ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом» від 18.06.2021, відповідно до якого позивач був відсутній на робочому місці з 10:00 по 15:00 у каб. 420 та на всій території адмінбудинку по вул. Сім`ї Прахових, 6 , підписаний начальником управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються [PERSON], провідним інженером виробничо-технічного відділу управління з капітального будівництва об`єктів, що створюються [PERSON], інженером І категорії відділу ліцензування проектно-технічного управління, головою профспілкового комітету ВП «Атомпроектінжиніринг» [PERSON], провідним професіоналом з антикорупційної діяльності [PERSON]. Також на вказаних актах міститься напис позивача від 21.06.2021 про те, що останній заперечує проти актів та просить надати докази. Як вбачається з матеріалів справи, позивач направив генеральному директору [PERSON] пояснювальну записку, в якій заперечив з приводу складених актів від 17.06.2021 та 18.06.2021, та зазначив, що перебував в центральному офісі ДП «НАЕК «Енергоатом» за адресою: м. Київ, вул. Назарівська, 3 по виробничим питанням: 17.06.2021 загальною тривалістю не більше 50 хв., був на робочій зустрічі з пані [PERSON] , [PERSON] та паном [PERSON] ; 18.06.2021 загальною тривалістю не більше 90 хв., був на робочій зустрічі з пані [PERSON] та в приймальній т.в.о. президента Компанії з ГД ВП «АПІ» М.Божком. Також у своїх поясненнях позивач заперечив, що був відсутній на робочому місці більше трьох годин. Крім того, просив вжити заходи щодо перевірки достовірності інформації, викладеної в актах та вимагав з`ясувати причини такої поведінки [PERSON] та порушення ним норм трудової дисципліни, субординації, вчинення утиску та прояві дискримінаційних складових в роботі стосовно начальника ВТВ [PERSON] . Судом також встановлено, що позивачем направлялась пояснювальна записка і т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON]. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово звертався до заступника генерального директора з нових об`єктів [PERSON] із службовими записками щодо організації робочих процесів, зокрема, щодо підготовки ДУ, щодо виконання ОД за пріоритетними проектами ДП «НАЕК «Енергоатом», (від 26.02.2021, від 09.03.2021). Позивач звертався і до Генерального директора [PERSON] із доповідними записками щодо життя заходів по організації роботи від 01.04.2021, щодо затримки термінів виконання договорів з ТОВ «Праволенд» від 12.05.2021, щодо затримки комісії з приймання-передачі ПКД від 25.05.2021, щодо зриву закінчення роботи Комісії по прийняття проектних матеріалів від ВП «КБ Атомприлад» та виконання ОД від 07.06.2021, щодо низької ефективності роботи [PERSON] та претензії ТОВ «Праволенд» (СЗ) № 46/06-46 від 07.06.2021, щодо претензії ТОВ «Праволенд» та СЗ № 46/06-46 від 08.06.2021. Також позивачем засобами електронного зв`язку було направлено виконавчому директору персоналу [PERSON], В.о. голови профкому Дирекції ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON], керівнику служби супроводження роботи керівництва [PERSON] службову записку щодо порушення норм, правил, положень та НПА Компанії, чинного законодавства України, недієве керівництво, неефективну організацію роботи - з боку ЗГД з нових об`єктів [PERSON] від 25.06.2021, складені відносно позивача акти про відсутність на робочому місці 17.06.2021 та 18.06.2021, ПЗ та пакет документів щодо порушень в ВП «АПІ», копії матеріалів (акти, службова записка, пояснення) щодо надання недостовірної інформації. З матеріалів справи вбачається, що адвокат позивача [PERSON] звертався до відповідача з рядом адвокатських запитів щодо надання даних з автоматичної системи контролю доступу (фіксації входів/виходів) у адміністративні приміщення ДП «НАЕК «Енергоатом» по позивачу, водночас вказані відомості не були надані відповідачем. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердив ту обставину, що позивач відвідував центральний офіс ДП «НАЕК «Енергоатом» за адресою: м. Київ, вул. Назарівська, 3 по робочим питанням у першій половині дня та мав намір потрапити на особистий прийом до вищого керівництва Компанії. При цьому, як пояснив позивач, і вказана обставина не була спростована відповідачем, позивач не має обмежень у пересуванні між своїм робочим місцем та центральним офісом, його посада не відноситься до критичного персоналу. Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно з ч. 1 ст. 142 КЗпП України, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом із тим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності /правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 24.05.2022 у справі № 757/55437/18-ц/ У статті 149 КЗпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин. Прогулом без поважних причин вважається полишення роботи без відповідного попередження роботодавця в установленому порядку про розірвання трудового договору або залишення роботи до закінчення строку попередження без згоди на це роботодавця, якщо такий договір укладено на невизначений строк; залишення без поважних причин особою, з якою укладено строковий трудовий договір, роботи до закінчення строку трудового договору; самовільне залишення молодим спеціалістом (молодим робітником) роботи, на яку його направили після закінчення відповідного навчального закладу, до закінчення строку обов`язкового відпрацювання; самовільне використання без погодження з роботодавцем днів відгулів, чергової відпустки тощо. Не може вважатися прогулом відсутність працівника на робочому місці за умови, що він присутній на підприємстві. Якщо працівник не залишив місця розташування підприємства, його не можна звільнити за прогул. До такого працівника можуть застосовуватися інші види дисциплінарного або громадського стягнення чи впливу. Для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності. Основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які виключають його вину. Так службова записка [PERSON] , заступника генерального директора з нових об`єктів, завізована 18.06.2021, про відсутність позивача на робочому місці 17.06.2021 та 18.06.2021 більше трьох годин і не виконував свої службові обов`язки не містить ані часу, у який був відсутній позивач, ані посилання на місцезнаходження робочого місця позивача, на якому він був відсутній. Крім того, відповідачем не надано доказів того, що останнім вживались заходи щодо з`ясування обставин відсутності позивача на робочому місці, а також вживались заходи щодо перевірки періоду часу, який вказаний у акті. Також не вбачається за можливе встановити на підставі яких саме доказів відповідач встановив відсутність позивача на робочому місці у вказані у актах періоди часу. Зокрема, відповідачем не надано доказів того, що останній перевіряв записи камер відеоспостереження, перевіряв дані контрольно-пропускного пункту як за місцем роботи позивача, так і за місцем знаходження центрального офісу відповідача, отримував пояснення від колег, які безпосередньо працюють з позивачем. Не доведено відповідачем і тієї обставини, що позивачу заборонено відлучатись від робочого місця без попереднього узгодження з безпосереднім керівником до центрального офісу у зв`язку з виконанням своїх посадових обов`язків або вирішення технічних, виробничих, організаційних питань, які безпосередньо стосуються роботи. Враховуючи наведене, судом встановлено, що відповідач, під час застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, допустив порушення трудового законодавства, не дослідив поважність причин відсутності позивача на робочому місці, не встановив точного періоду часу, за який позивач був відсутній на безпосередньому місці, не допитав колег позивача, які безпосередньо працюють з ним. При цьому суд критично оцінює твердження представника відповідача про те, що позивач, намагаючись потрапити на особистий прийом до вищого керівництва підприємства, будучи працівником цього підприємства, вирішував свої особисті питання, у зв`язку з чим без поважних причин був відсутній на своєму робочому місці. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово звертався з доповідними записками відносно незадовільної роботи заступника генерального директора з нових об`єктів [PERSON] , що також може свідчити про упереджене ставлення до позивача під час проведення службового розслідування та встановлення обставин відсутності позивача на робочому місці. Відтак, судом встановлено, що відповідачем не було у достатньому обсязі зібрано докази про вчинення позивачем порушення трудової дисципліни та вчинення прогулу, внаслідок цього до позивача було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани та позбавлено останнього премії. З огляду н зазначене, позовні вимоги в частині визнання незаконним та скасування наказу т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» № 872-К від 06.07.2021р. «Про застосування дисциплінарного стягнення» про оголошення догани [PERSON] та визнання незаконним та скасування п. 1.7. наказу т.в.о. Президента ДП «НАЕК Енергоатом» від 28.07.2021р. № 01-729-н «Про виплату премії працівникам ВП «Атомпроектінжиніринг», є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо стосується позовної вимоги в частині зобов`язання відповідача виплатити позивачу премію за червень 2021 року у розмірі 70 % від встановленого посадового окладу за фактично відпрацьований час на підставі п. 1.1. та п. 1.5. наказ т.в.о. Президента ДП «НАЕК «Енергоатом» [PERSON] від 28.07.2021 № 01-729-н, суд вважає, що вказана позовна вимога є передчасною та такою, що не підлягає задоволенню Так позбавлення позивача премії було пов`язано саме з його притягненням до дисциплінарної відповідальності, оскільки в обґрунтування прийнятого рішення відповідач посилається на ст. 147, 151 КЗпП. За таких обставин, скасування положень п. п. 1.7. наказу т.в.о. Президента ДП «НАЕК Енергоатом» від 28.07.2021р. № 01-729-н «Про виплату премії працівникам ВП «Атомпроектінжиніринг», є підставою для виплати позивачу премії за вказаний у наказі період у визначеному роботодавцем позивача розмірі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1816, 00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial