Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-17 00:00:00

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» звернулось до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості по утриманню будинку та прибудинкової території. В обґрунтування позовної заяви зазначивши, що [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] . Будинок перебуває на балансі ОСББ «ДОБРОБУТ», відповідач у справі є співвласником будинку та відповідно до ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зобов`язаний в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Однак, відповідач свій обов`язок не виконує, у зв`язку з цим, за ним утворилась заборгованість, яка станом на 31.12.2020 року становить: 18\~383 гривні, 81 копійку. У зв`язку з викладеним позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у сумі: 18\~383 грн. 81 коп., а також понесені судові витрати у розмірі: 2\~059 грн., 80 коп. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 17 травня 2021 року позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» прийнято до розгляду, призначено слухання справи за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам надіслано копію ухвали суду, відповідачу роз`яснено про право на подання відзиву на позов. В судове\~засідання представник\~позивача Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «ДОБРОБУТ» Павлишина Альона Василівна не з`явилась, 15.11.2021 року (вх. № 8928) звернулась із заявою про можливість розгляду справи за її відсутності, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного рішення суду (а.с.45). Відповідач [PERSON] до суду також не з`явився, неодноразово повідомлявся про час та місце слухання справи шляхом направлення судової повістки за місце реєстрації, на адресу суду повернулись поштові конверти з відміткою працівника поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання» (а.с.43-44;52-53; 61-62). Відзиву на позовну заяву не надав, заперечень з приводу позову не висловив, а відтак, відповідно до ст. 223 ЦПК України, не явка відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних доказів. Судом враховується положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Згідно ч. 4. ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. З огляду на зазначене, та відповідно до ст. 223 ЦПК України, не явка відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних доказів. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 18 січня 2023 року вирішено провести заочний розгляд справи. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд, дослідивши матеріали справи, докази на підтвердження позовних вимог в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно Акту приймання-передачі Житлового комплексу (загального та неподільного майна), розташованого за адресою: [ADDRESS] , на баланс Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» передано блоки А-6 поверхів, Блок Б- 8 поверхів, Блок В 6 поверхів, Блок Г різноповерховий від 8 до 12 поверхів (а.с.6-8). За даними Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек квартира [ADDRESS] зареєстрована за [PERSON] з 2004 року, частка власності 1/1 (а.с.9-10). Таким чином, судом встановлено, що будинок [ADDRESS] згідно Акту приймання передачі перебуває на балансі ОСББ «ДОБРОБУТ», та відповідно до відомості про реєстрацію права власності відповідач є власником квартири в даному будинку. Позивач звертаючись до суду з даним позовом зазначив, що відповідач, як власник квартири не вносить плату за надані послуги та не сплачує належні платежі та внески. Загальними зборами ОСББ «ДОБРОБУТ» згідно протоколу № 21/03/2009 від 21.03.2009 року затверджено плату на утримання будинку та прибудинкової території для житлового комплексу за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). Також, загальними зборами ОСББ «ДОБРОБУТ» згідно протоколу № № 21/03/2009 від 21.03.2009 року затверджено плату на утримання будинку та прибудинкової території для житлового комплексу за адресою: [ADDRESS] (а.с.15). Судом досліджується Довідка про заборгованість перед ОСББ «ДОБРОБУТ» з оплати внесків на утримання території за станом на 31.12.2020 рік, що утворилась за [PERSON] , як власником квартири [ADDRESS] (загальна площа: 93, 20 кв.м). Згідно якої заборгованість за травень 2016 грудень 2020 року становить: 18\~383, 81 гривня (а.с.11). Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Статутом об`єднання. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Відповідно до ст.\~16\~Закону України\~«Про об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. За змістом ст.\~10\~Закону України\~"Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" вищим органом управління об`єднання є загальні збори, до виключної компетенції яких, зокрема, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розмірів внесків і платежів членами об`єднання. Відповідно до ст. 15 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. У відповідності до ч. 1 ст.\~20\~Закону України\~"Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Згідно ч. 3 ст.\~20\~Закону України\~"Про\~об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку" частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення. Задоволення потреб співвласників ОСББ з питань забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку здійснюється шляхом самозабезпечення відповідно до ст. 22 Закону. Частиною 6 статті 22 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. За згодою правління окремі співвласники можуть у рахунок сплати таких внесків і платежів виконувати окремі роботи. Власник квартири та/або нежитлового приміщення зобов`язаний, відповідно до законодавства, забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших співвласників. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів, ст. 23 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Згідно із ч. 2 ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Згідно положень п. 11 ст.\~10\~Закону України\~"Про\~особливості здійснення\~права власності\~в багатоквартирному\~будинку" рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття рішення. Згідно п. 5 ч. 1 ст.\~7\~Закону України\~"Про\~особливості здійснення\~права власності\~у багатоквартирному\~будинку" співвласники зобов`язані виконувати рішення загальних зборів. Таким чином, розмір обов`язкових внесків співвласників ОСББ «Добробут» відповідає вимогам ст. 10 ЗУ «про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», прийнято рішення установчими зборами, та оформлене протоколами. Матеріалами справи встановлено, що відповідач є власником квартири, розташованої у будинку [ADDRESS] , а відтак являється співвласником багатоквартирного будинку. За нормами ч. 4 статті 319\~ЦК України визначено, що власність зобов`язує. Згідно із ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов`язок утримання свого майна виникає у співвласників багатоквартирного будинку безпосередньо з актів цивільного законодавства. При цьому, як вже зазначалось, витрати на утримання спільного майна у багатоквартирному будинку розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належного їм нежитлового приміщення та спільного майна, а також членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку. Згідно ст. ст. 525, 526, 530\~ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 509\~ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі ст.\~17\~Закону України\~"Про\~об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку" для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до довідки про заборгованість за утримання будинку (управління) і прибудинкової території та житлово-комунальні послуги власника квартири [ADDRESS] , загальна площа 93.20 кв.м., за [PERSON] , рахується заборгованість з травня 2016 року по грудень 2020 року у розмірі: 18\~383, 81 гривня, на зазначену суму заборгованості позивачем нараховані інфляційні збитки та 3% річних. Згідно розрахунку збитків від інфляції заборгованості за послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території на заборгованість - 18\~383, 81 гривня, нараховані 2\~292, 65 гривень інфляційні збитки (а.с.12). Відповідно до рахунку нарахування 3% річних з заборгованості з обслуговування будинку та прибудинкової території на заборгованість - 18\~383, 81 гривня, нараховані 3% річних, що становлять 1\~040, 81 гривня (а.с.13). Проаналізувавши вказані норми законодавства, врахувавши докази надані на підтвердження позовних вимог в сукупності, а також перевіривши розрахунки заборгованості з утримання будинку та прибудинкової території та житлово-комунальні послуги, суд вважає правомірним нарахування позивачем відповідачу заборгованості за отримані послуги. Відповідно до ч. 2 ст.\~625\~ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, суд вважає правомірним нарахування позивачем відповідачу за період прострочення інфляційних втрат та 3 % річних, у зв`язку з невиконанням зобов`язання щодо сплати встановлених загальними зборами об`єднання співвласників внесків. У відповідності до частини 6 статті 13\~Закону України\~"Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Ващенко проти України" (Заява N 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). За таких обставин, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження, а відтак підлягають задоволенню. Згідно приписів ч. 1 ст.\~133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.\~141\~ЦПК України у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають до стягнення судові витрати понесені з розглядом справи. На підставі викладеного та

Outcome: approved