Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-18 00:00:00

08 листопада 2022 року керівник Краматорської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] , третя особа - Краматорська міська рада про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вироком Краматорського міського суду від 20.12.2021 (справа № 234/1152/21, провадження № 1-кп/234/793/21), який набрав чинності 20.01.2022, [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання за даною статтею кримінального закону у вигляді штрафу в розмірі 17000 гривень. Вказаним вироком суду встановлено факт завдання [PERSON] внаслідок вчинення кримінального правопорушення, матеріальної шкоди державі, в особі Краматорської міської рада, в розмірі 30926,72 гривень. Вказана шкода в добровільному порядку відповідачем [PERSON] не відшкодована. Під час досудового розслідування, судового розгляду та після ухвалення вироку суду, позов про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення не заявлявся. Враховуючи наведне, позивач просить стягнути з [PERSON] , на користь держави шкоду завдану незаконною порубкою дерев в сумі 30926 гривень 72 копійок, на рахунок, відкритий в Казначействі України (ЕАП) за наступними реквізитами: (UA038999980333149331000005630, отримувач: Донецьке ГУК/Краматорська МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, код платежу 24062100 - грошові стягнення зa шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності). Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 16 листопада 2023 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження. Заперечення від учасників справи проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, до суду не подавались. Правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України, щодо подачі відзиву на позовну заяву, відповідач не скористався. Прокурор Краматорської окружної прокуратури Донецької області Климик Р.О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Представник Державної екологічної інспекції у Донецькій області в судове засідання не з`явилась, натоміть подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у відповідності до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України, будь-яких заяв, заперечень, клопотань до суду не надав, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. Представник третьої особи Краматорської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Суд,\~\~вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Статтями\~1,\~2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб. інтересів держави. У\~ст. 3 ЦК України\~передбачено, що загальними засадами цивільного законодавства є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених\~Конституцією України\~та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність. Статтею 19 Конституції України\~визначено,що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти тільки на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією\~та законами України. Приписи ст. 131-1 Конституції України, ст. 56 ЦПК України, ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» наділяють прокурора повноваженнями на представництво в суді інтересів держави у виключних випадках, а саме: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. Оскільки Державна екологічна інспекція у Донецькій області, володіючи відповідними повноваженнями та достовірно знаючи про факти заподіяння шкоди, будучи органом, уповноваженим на виконання функцій держави у спірних правовідносинах, впродовж тривалого періоду не вжила жодних заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, самостійно не реалізувало це своє процесуальне право щодо пред`явлення відповідних позовних вимог, то у відповідності до положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України, наявні всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 26 травня 2020 року по справі №912/2385/18 за подібних обставин. Судом встановлено, що вироком Краматорського міського суду від 20.12.2021 року (справа № 234/1152/21, провадження № 1-кп/234/793/21), який набрав чинності 20.01.2022 року, [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у вигляді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 17000 гривень. Відповідно до ч. 6\~ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Так, даним вироком суду встановлено, що [PERSON] 12.11.2020 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин, знаходячись в полезахисній лісосмузі, яка знаходиться неподалік кварталу №79 Краматорського лісництва ДП «Слов`янський лісгосп», на відстані 2,8 кілометрів від селища Семенівка у м. Краматорську, на території Краматорської міської ради, розташованої по координатах [NUMBER] "-37°44'50"Е, використовуючи заздалегідь приготовлений інструмент - знаряддя правопорушення, а саме бензопилу торгової марки «Grand» моделі «HY-52», серійний № 190911241, бірюзового кольору, та бензопилу «Husqvarna» моделі «5200» помаранчевого кольору., в порушення ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», з метою отримання дров, здійснив незаконну порубку дерев, породи дуб, а саме: одного дерева діаметром 19x15,5 см, одного дерева діаметром 11,5x8,5 см, одного дерева діаметром 16 см, одного дерева діаметром 11,5x10,5 см, одного дерева діаметром 40,5x36,5 см, одного дерева діаметром 38,5x35,5 см, одного дерева діаметром 34x25 см, одного дерева діаметром 23x21 см. одного дерева діаметром 22,5x20,5 см, одного дерева діаметром 26x23,5 см, а всього 10 сиро-ростучих дерев, чим заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу у вигляді знищення певних видів дерев, а саме дерев породи дуб, а також у вигляді збитків, які розраховані згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», що також завдало матеріальну шкоду державі в особі Краматорської міської ради у розмірі 30926 гривень 72 копійок. Відповідно до розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, заподіяна державі шкода, яка виразилася у незаконній порубці 10 (десяти) сиро-ростучих дерев породи дуб, а саме: одного дерева діаметром 19x15,5 см, одного дерева діаметром 11,5x8,5 см, одного дерева діаметром 16 см, одного дерева діаметром 11,5x10,5 см, одного дерева діаметром 40,5x36,5 см, одного дерева діаметром 38,5x35,5 см, одного дерева діаметром 34x25 см, одного дерева діаметром 23x21 см, одного дерева діаметром 22,5x20,5 см, одного дерева діаметром 26x23,5 см, становить - 30926 грн. 72 коп. Під час досудового розслідування та судового розгляду вищевказаного кримінального провадження цивільний позову не заявлений. Шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1\~ст.246 КК України, залишається невідшкодованою. Відносини у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, об`єкти якого перебувають у стані природної волі, у напіввільних умовах чи в неволі, на суші, у воді, ґрунті та повітрі, постійно чи тимчасово населяють територію України або належать до природних багатств її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, регулюються Конституцією України, Лісовим кодексом України, Законами України «Про тваринний світ»; «Про охорону навколишнього природного середовища»; «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та іншими нормативно-правовими актами. Статтею 66 Конституції України\~визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до\~ст.5 Закону України\~«Про охорону навколишнього природного середовища»\~державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Норма\~ст.12 Закону України\~«Про охорону навколишнього природного середовища»\~вказує, що громадяни відповідно до закону зобов`язані: а) берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; б) здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в) не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; г) вносити штрафи за екологічні правопорушення; д) компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. За приписами до\~ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог. У статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що громадяни з обов`язані відшкодовувати шкоду,заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища,у порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації у повному обсязі. Громадяни України зобов`язані виконувати й інші обов`язки у галузі охорони навколишнього природного середовища відповідно до законів України. Пунктом 1 ч.1\~ст.105 Лісового кодексу України\~передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: 1) незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно\~ст.107 Лісового кодексу України\~підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Статтею 1166 ЦК України\~визначено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано\~не з її вини. Аналіз наведеної норми права з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди; діє презумпція вини, тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Такий же правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 19 серпня 2014 року у справі № 3-51гс14, підстав відступити від якого Верховний Суд у постанові від 06 лютого 2020 року по справі № 307/345/17, не встановив. Згідно п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 31.03.1989 року «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, стягнення безпідставно нажитого майна» (з наступними змінами) та\~абз.1 п. 2 постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~вбачається, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, в повному обсязі за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, вироком суду від 20 грудня 2021 року по справі № 234/1152/21 встановлено факт завдання [PERSON] матеріальної шкоди державі, в особі Краматорської міської ради у розмірі 30926,72 гривень. При цьому, в ході розгляду справи відповідачем не надано доказів щодо відшкодування завданої шкоди та не спростовано доводів позовної заяви, у зв`язку з чим суд доходить висновку про необхідність стягнення з [PERSON] на користь держави, в особі Краматорської міської ради,повноваження якої станом на день розгляду справи, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 10 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, матеріальну шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 30926,72 гривень. Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, знайшли свого підтвердження доказами, що наявні в матеріалах справи, суд доходить висновку, що позовна керівника Краматорської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Донецькій області до [PERSON] , третя особа - Краматорська міська рада про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення є обґрунтованою та підлягає задоволенню. В силу\~ст.141 ЦПК України,\~ст. 5 Закону України «Про судовий збір»\~з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у сумі\~2481,00 грн.

Outcome: approved