Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-15 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. [PERSON] звернулася до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту, посилаючись на те, що 17.07.2008 державним виконавцем винесена постанова про накладення арешту на майно боржника [PERSON] 1/4 частину житлового будинку по [ADDRESS] , що належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.06.2022. [PERSON] має намір продати належну їй 1/4 частину житлового будинку, тому звернулася із заявою до Шепетівського відділу державної виконавчої служби про скасування арешту, проте, останній відмовили та пояснили, що виконавче провадження за яким боржником є [PERSON] та в якому накладено арешт, знищено за строком давності, а тому [PERSON] слід звернутися до суду. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав з підстав, наведених у ньому. Представник Шепетівського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області у судовому засіданні позов визнала. 2. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 13 грудня 2022 року судом постановлено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 16 січня 2023 року. 3.Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що 17.07.2008 державним виконавцем винесена постанова про накладення арешту на 1/4 частини житлового будинку по [ADDRESS] . На підставі цієї постанови в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна державним виконавцем вчинено запис про обтяження за реєстраційним номером 7585276. Вказана 1/4 частина житлового будинку належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.06.2022. Виконавче провадження, в межах якого була винесена постанова про накладення арешту майно боржника [PERSON] знищено за строком давності, постанова про відкриття виконавчого провадження, постанова про накладення арешту та будь-які інші документи цього виконавчого провадження не збереглися. Сам боржник [PERSON] помер [INFO] . Тобто, неможливо встановити з приводу чого відкривалося виконавче провадження. [PERSON] звернулася із заявою до Шепетівського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області про скасування арешту, однак їй було відмовлено. Вказані обставини підтверджуються письмовими доказами: копією заповіту [PERSON] ; копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 26.03.2021; копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.06.2022; копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 302125815; копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 19.09.2017; копією заяви [PERSON] до начальника Шепетівського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області; копіями листів Шепетівського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області № 37232 від 27.102022 та № 38712 від 07.11.2022. 4. Норми права, які застосував суд. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені у статті 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом. Зазначений принцип відображено й конкретизовано в частині першій статті 321 Цивільного кодексу України, згідно з якою право власності є непорушним, і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним із способів захисту права власності є гарантована статтею 391 цього Кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Частиною першою статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду, як випливає із змісту частини 5 ст. 59 цього Закону. 4. Оцінка суду. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке. Як встановлено судом, виконавче провадження, де боржником є позивач чи її спадкодавець [PERSON] на примусовому виконанні не перебуває. Тобто, на теперішній \~ \~ \~ \~ час відсутні будь-які підстави перебування майна в арешті. Враховуючи викладене і те, що наявність арешту на нерухоме майно суттєво обмежує права позивача, як спадкоємця на розпорядження майном, суд дійшов до висновку про необхідність захистити права позивача шляхом звільнення спірного майна з-під арешту. Водночас, позовна вимога про виключення записів про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна не підлягає задоволенню, з огляду на таке. Виходячи зі змісту положень ЦПК України щодо компетенції суду, останній не може підміняти інший державний орган та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього державного органу. Судовий захист повинен сприяти відновленню порушеного права особи, яка звернулася за таким захистом. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Отже, рішення суду, яке набрало законної сили про звільнення майна з-під арешту є підставою для зняття арешту державним виконавцем та внесення відповідного запису про це в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Outcome: partial