Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-22 00:00:00

Позивач звернувся\~до Соснівського\~районного суду\~м.\~Черкаси з\~позовною заявою\~до відповідачки,\~в якій\~просить розірвати\~шлюб між\~ними,\~який зареєстровано\~у відділі\~виконавчого комітету\~Піщанської сільської\~ради Золотоніського\~району Черкаської\~області,\~актовий запис\~№ 18; визнати об`єктом права спільної сумісної власності між ними будинок за адресою: [ADDRESS] , визнати за позивачем право власності на Ѕ частину вказаного будинку. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що з 21 травня 1988 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, який було зареєстровано у відділі виконавчого комітету Піщанської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, актовий запис № 18. Після укладення шлюбу прізвище дружини змінилось з [PERSON] на [PERSON] . З 2020 року сімейні стосунки між подружжям почали погіршуватися з причини відсутності взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та обов`язки. Збереження шлюбу між [PERSON] та [PERSON] неможливе і суперечить їхнім інтересам, адже їхні фактичні шлюбні відносини давно припинені і їхня сім`я, як і шлюб, з відповідачем існують формально. Неповнолітніх дітей на момент розірвання шлюбу подружжя не має, у зв`язку з чим жодних спорів щодо шлюбу не існує. На час звернення до суду з позовом дійти згоди щодо розірвання шлюбу в органах РАЦС між ними не було можливим, у зв`язку з чим [PERSON] змушений був звернутися до суду з позовом. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21.09.2022 відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання на 25.10.2022, яке відкладалось у зв`язку з неявкою відповідача. Протокольною ухвалою суду від 10.11.2022 продовжено строк проведення підготовчого судового засідання до 20.12.2022 включно. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.11.2022 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] в частині вимог про поділ майна подружжя залишено без розгляду, призначено цивільну справу про розірвання шлюбу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи без їх участі та просив позов задовольнити, надав згоду на заочний розгляд справи. Відповідач до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяв про відкладення, розгляду справи без її участі не надала, відзив на позовну заяву не пред`являла. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів та без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши наявні у справі письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за таких підстав. Матеріалами справи встановлено, що з 21 травня 1988 року сторони перебувають у шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим повторно 12.04.2022 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 18. Відповідно до ст. 21 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Статтею 105 Сімейного кодексу України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України. Судом встановлено, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, з часу знаходження позовної заяви в суді примирення між сторонами не відбулося, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, а тому суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них. Вивчивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати. Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд виходить з наступного. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з матеріалів позовної заяви, згідно копії посвідчення серія [NUMBER] , виданого 16.10.2019, позивач [PERSON] , [INFO] , є інвалідом 2 групи. Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Оскільки позивач\~звільнений від\~сплати судового\~збору за\~подання до\~суду даної\~позовної заяви,\~ судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь держави. Таким чином, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 992,40 грн. в частині вимог про розірвання шлюбу. Судові витрати за вимогу позивача про поділ майна подружжя слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: approved