Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-16 00:00:00

24 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до РФ\~«Придніпровська залізниця»\~АТ\~«Українська\~залізниця» про скасування\~наказу про\~оголошення догани. (а.с.1-4) \~ \~ \~ \~Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 грудня 2021 року вищевказану позовну заяву було передано за підсудністю до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська. (а.с.136-137) В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач перебуває з відповідачем у трудових відносинах та працює на посаді помічника машиніста електровоза в структурному підрозділі «Дніпровське локомотивне депо» РФ\~«Придніпровська залізниця»\~АТ\~«Українська залізниця».\~04\~січня 2020\~року під\~час робочої\~зміни у\~складі машиніста\~електровоза [PERSON] \~та [PERSON] ,\~під час\~руху на\~електровозі ЧС2-017\~виникла несправність,\~яка у\~подальшому призвела\~до затримки\~пасажирського поїзду\~№ 92\~понад одної\~години встановленого\~графіком руху.\~З 01.01.2020\~і по\~цей час\~позивач є\~членом Первинної\~профспілкової організації\~Вільної профспілки\~залізничників України\~Криворізького локомотивного\~депо.\~У відповідності\~до ст.21\~КЗпП України\~між позивачем\~та відповідачем\~була укладена\~угода,\~за якою\~позивач зобов`язався\~виконувати роботу,\~визначену цією\~угодою,\~з підляганням\~внутрішньому трудовому\~розпорядкові,\~а власник\~підприємства,\~зобов`язується\~виплачувати заробітну\~плату і\~забезпечити умови\~праці,\~необхідні для\~виконання роботи,\~передбаченні законодавством\~про працю,\~колективним договором\~і угодою\~сторін.\~Начальник СП\~«Дніпровське локомотивне\~депо» [PERSON] своїм наказом від 12 лютого 2020 року № 03/ст «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», з яким позивача ознайомлено під розписку 20 лютого 2020 року оголосив догану позивачу за неналежне виконання трудових обов`язків. Однак відповідач не доводив до позивача посадову інструкцію машиніста електровоза, відповідач не дотримався порядку застосування дисциплінарного стягнення, позивача не викликали жодного разу до власника або уповноваженої особи стосовно письмового пояснення, та власник чи уповноважений орган не зажадав від позивача письмові пояснення, при застосуванні дисциплінарного стягнення до позивача, попередньо не проводилась оперативна нарада, не викликався представник профспілкової організації. Позивача ознайомлено з наказом не в триденний строк, що є порушенням п.31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці і соціальних питань від 20.07.1984 № 213. Таким чином, дисциплінарне стягнення було застосоване неправомірно, з порушенням вимог законодавства. У зв`язку з чим позивач просив суд визнати незаконним та скасувати наказ від 16.02.2022 № 2/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». (а.с.1-4) З урахуванням того, що згідно ст.31 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 червня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено її до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. (а.с.145) 05 липня 2022 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що 04 січня 2020 року під час робочої зміни у складі машиніста електровоза [PERSON] та [PERSON] , під час руху на електровозі ЧС2-017 виникла несправність, яка у подальшому призвела до затримки пасажирського поїзду № 92 понад одної години встановленого графіком руху. Того ж дня обставини транспортної події були розглянуті на нараді при начальнику Дніпровського локомотивного депо в присутності позивача. Нарадою було встановлено, що причиною інциденту стали невірні та неоперативні дії локомотивної бригади в частині пошуку та усунення несправності на локомотиві. На виконання рішення наради наказом № 03/ст [PERSON] було оголошено догану. Також у відзиві зазначено, що позивач був присутній на нараді 04 січня 2020 року, на якій його було вислухано, також йому було запропоновано надати письмові пояснення, але він відмовився, про що було складено відповідний акт. Щодо відсутності представника профспілкової організації зазначено, що позивач не надав доказів коли саме він став її членом. (а.с.147-149) Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2022 року було ухвалено подальший розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. (а.с.157) Судове засідання 13 жовтня 2022 року не відбулося. (а.с.160) В судове засідання 11 листопада 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 29 листопада 2022 року. (а.с.169) В судове засідання 29 листопада 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 20 грудня 2022 року. (а.с.177) Судове засідання 20 грудня 2022 року не відбулося. (а.с.181) В судовому засіданні 17 січня 2023 року за участі представника відповідача було проведено розгляд справи по суті та ухвалено рішення. В судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення на його адресу, електронну адресу повісток та СМС повісток, в матеріалах справи наявна заява від нього про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача в судовому засідання заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву. Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку з таких підстав. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у трудових відносинах. 04 січня 2020 року була проведена нарада при начальнику Дніпровського локомотивного депо, де надали свої пояснення машиніст електровоза [PERSON] та помічник машиніста [PERSON] з приводу інциденту який стався 04 січня 2020 року, що підтверджується копією протоколу № ТЧБР-002 від 04 січня 2020 року. (а.с.114-115) Згідно акту від 04 січня 2020 року встановлено, що [PERSON] було запропоновано надати письмові пояснення щодо неналежного виконання посадових обов`язків за рішенням наради під головуванням начальника Дніпровського локомотивного депо, яка відбулась 04 січня 2020 року, але він відмовився. (а.с.116) З 13 січня 2020 року по 23 січня 2020 року [PERSON] перебував на лікарняному, що підтверджується копією листка непрацездатності. (а.с.126) Відповідно до копії наказу СП «Дніпровське локомотивне депо» РФ «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» № 03/ст від 12 лютого 2020 року за неналежне виконання трудових обов`язків помічнику машиніста електровоза дільниці експлуатації локомотивів [PERSON] оголошено догану. (а.с.28-30) Згідно копії заяви [PERSON] , яка отримана відповідачем 16 січня 2020 року, позивач просить утримувати з 01\~січня 2020 року з його заробітної плати профспілкові внески у зв`язку із вступом до Первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо. (а.с.32) З листа\~Первинної профспілкової\~організації Вільної\~профспілки залізничників\~України Криворізького\~локомотивного депо\~№ 6\~від 01\~лютого 2020\~року та\~додатку до\~нього встановлено,\~що [PERSON] \~є членом\~вищевказаної профспілкової\~організації станом\~на 31\~січня 2020\~року. (а.с.33-34) Відповідно до копії галузевої угоди між Державною адміністрацією залізничного транспорту України та профспілками на 2002-2006 року, дана угода була укладена на 2002-2015 роки. (а.с.88-89) Згідно копії колективного договору Державного підприємства «Придніпровська залізниця», даний договір було укладено на 2007-2015 роки. (а.с.90-92) Правилами технічної експлуатації залізниць України (надалі Правила) встановлено порядок водіння поїздів машиністами локомотивів та моторвагонних поїздів, порядок дії за вимушеної зупинки поїзда на перегоні, які обов`язкові для всіх працівників залізниці. (а.с.95-97) Відповідно до п.16.36 Правил машиніст зобов`язаний: добре знати конструкцію локомотива (моторвагонного поїзда, спеціального самохідного рухомого складу), профіль обслуговуючих ділянок, розміщення на них постійних сигналів, сигнальних покажчиків та знаків і їх призначення, мати розклад руху поїздів; при прийманні локомотива (моторвагонного поїзда) переконатися у його справності, звернувши особливу увагу на дію гальм, пісочниць та радіозв`язку, а за записами в журналі технічного стану локомотива переконатися у справній дії автоматичної локомотивної сигналізації та пристроїв безпеки, перевірити наявність сигнального приладдя, протипожежних засобів та гальмових башмаків. Згідно п.3.1 та п.3.11 Інструкції локомотивній бригаді № ЦТ-0106, затвердженої наказом Укрзалізниці № 876/113 від 22.11.2004 (надалі Інструкція) вказано, що Працівники локомотивних бригад повинні: -Знати і чітко виконувати вимоги Правил технічної експлуатації залізниць України, Інструкції з сигналізації залізниць України, Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України, Інструкції з експлуатації гальм рухомого складу на залізницях України, чинних інструкцій, наказів, указівок та інших нормативно - правових актів, віднесених до кола обов`язків працівників локомотивних бригад, правил та інструкцій з безпеки руху, охорони праці та пожежної безпеки при експлуатації, ремонті локомотивів (МВРС); - При виявленні несправності локомотива вживати всі необхідні заходи для її усунення, із забезпеченням виконання вимог правил обслуговування, безпеки руху та особистої безпеки. Якщо несправність не може бути усунена у встановлений норматив часу, вжити усі необхідні заходи для збереження від пошкодження локомотива та звільнення перегону. (а.с.119-122) 06 грудня 2018 року [PERSON] отримав залік щодо знання вимог наказу начальника залізниці № 350/Н від 30.06.2015 р.; правил безпеки і порядку ліквідації наслідків аварійних ситуацій з небезпечними вантажами під час перевезення їх залізничним транспортом; основних вимог інструкції ЦТ-0106. (а.с.127) Відповідно до ст.15 Закону України «Про залізничний транспорт» трудові відносини працівників залізничного транспорту загального користування регулюються на підставі Кодексу законів про працю України, Положення «Про дисципліну працівників залізничного транспорту України», іншими актами законодавства України про працю. Положення про дисципліну працівників залізничного транспорту, затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 26 січня 1993 року № 55 поширюється на всіх працівників підприємств, об`єднань, установ та організацій залізничного транспорту, що належать до державної власності, за винятком працівників житлово-комунального господарства та побутового обслуговування, будівельних організацій, служб постачання, дорожніх ресторанів, навчальних закладів, науково-дослідних і проектно-конструкторських організацій, бібліотек, методичних кабінетів, будинків культури, клубів, спортивних, дитячих і медичних закладів, пансіонатів і будинків відпочинку галузі (п.2 Положення). Відповідно до п.3 вказаного Положення кожен працівник, на якого поширюється дія цього Положення, зобов`язаний, зокрема, знати і неухильно виконувати його вимоги; дотримуватися порядку і правил, установлених чинним законодавством. Правил технічної експлуатації залізниць, наказів, інструкцій та інших нормативних актів, що діють на залізничному транспорті, точно і своєчасно виконувати накази і розпорядження керівників; забезпечувати безпеку руху поїздів і маневрової роботи, виконувати вимоги правил і норм охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, пожежної безпеки і охорони навколишнього природного середовища; Статтею 21 КЗпП України визначено, що трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язуєтеся виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Приписами ст.139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Відповідно до ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано стягнення у вигляді догани. Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ст.148 КЗпП України, якою передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Отже, у силу ст.ст.147-149 КЗпП України, роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків з дотриманням строку та порядку застосування стягнення. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто дуже важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством. В наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани - обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Порушення трудової дисципліни - це невиконання або виконання на неналежному рівні працівником покладених на нього трудових обов`язків. Крім того, порушенням трудової дисципліни вважається недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпорядженнями роботодавця. Під вчиненням дисциплінарного проступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов`язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Отже, законодавством передбачено, що підставою застосування дисциплінарного стягнення може бути лише безпосереднє порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку вказуються мотиви застосування стягнення. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 335/10454/19-ц (провадження № 61-1856св21) вказано, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18), від 20 лютого 2019 року у справі № 757/28453/14-ц (провадження № 61-10309св18), від 18 березня 2020 року у справі № 484/2962/17 (провадження № 61-3225св18) та від 01 липня 2020 року у справі № 760/7225/16-ц (провадження № 61-35225св18). Таким чином, для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Аналізуючи оскаржуваний наказ, слід зазначити, що описова його частина містить визначення, які саме дисциплінарні проступки вчинив позивач та чітко зазначено, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом до застосування догани та що було підставою для застосування такого стягнення згідно КЗпП України. Отже, суд вважає доведеними факти, викладені в наказі від 12 лютого 2020 року № 03/ст, а тому у відповідача були підстави для застосування до працівника дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Тому, оцінивши надані докази, суд вважає, що Дніпровським локомотивним депо не був порушений порядок застосування дисциплінарного стягнення, визначений ст.149 КЗпП України, оскільки воно застосовано уповноваженою посадовою особою, обґрунтовано та вмотивовано. Також суд зазначає, що вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого порушення трудової дисципліни, а тому відсутні підстави для його скасування. За таких обставин, суд не вбачає порушень трудового законодавства в діях відповідача під час прийняття наказу від 12 лютого 2020 року № 03/ст, оскільки при оголошенні догани, відповідач діяв в межах своїх повноважень, у спосіб та в порядку, визначеному законодавством. Відтак, притягнення до дисциплінарної відповідальності за цим наказом є обґрунтованими. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, що позивачем у порушення вимог ст.ст.12, 81 ЦПК України не доведено належними доказами відсутність факту порушення трудової дисципліни, тому суд приходить до висновку, що [PERSON] слід відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. У зв`язку з повною відмовою в позові на підставі ст.141 ЦПК України судові витрати позивача, відшкодуванню не підлягають. Відповідачем вимоги щодо відшкодування судових витрат не заявлялись. На підставі\~вищевикладеного,\~

Outcome: dismissed