Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-11 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулись з позовом, у якому просять стягнути на їх користь з [PERSON] у якості відшкодування майнової шкоди грошові кошти у розмірі 18\~264,00\~грн., у якості відшкодування моральної шкоди грошові кошти у розмірі 4\~000,00\~грн., у рівних частках. Позов обґрунтований тим, що [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири за адресою: [ADDRESS] . 09.04.2020\~р. у квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою, яка належить [PERSON] та [PERSON] , власником якої є [PERSON] , трапилась пожежа, під час гасіння якої сталось залиття квартири, належної [PERSON] та [PERSON] , чим їм було завдано матеріальної і моральної шкоди, відшкодувати які [PERSON] відмовляється. [PERSON] просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що пожежа сталась не через його неправомірну поведінку, а у зв`язку з вибухом холодильника. Акт залиття квартири від 13.04.2020\~р. не відповідає вимогам законодавства України, а тому не може бути належним та допустимим доказом заподіяння майнової шкоди. Звіт про вартість матеріального збитку, завданого [PERSON] та [PERSON] , складено майже через рік після залиття, що не дає можливість перевірити його правильність. Судом з`ясовано, що [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується двома витягами від 14.12.2019\~р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.\~с.\~13, 14). [PERSON] є власником квартири адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою, яка належить [PERSON] та [PERSON] , що визнається учасниками справи та випливає з матеріалів справи. 09.04.2020\~р. у квартирі за адресою: [ADDRESS] , сталась пожежа, що підтверджується довідкою від 05.06.2020\~р. №\~639 Бердичівського районного відділу управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області (а. с.\~15). Ймовірної причиною виникнення цієї пожежі є необережність під час куріння, що підтверджується листом від 14.12.2021\~р. Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області та актом від 09.04.2020\~р. про пожежу (а.\~с.\~16, 55). Свідок [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , дав показання про те, що він не пам`ятає коли саме, він був у гаражі. Йому подзвонили жінка по телефону та сказала, що виникла пожежа. Він прибіг, горіла квартира навпроти його квартири, на другому поверсі. Пожежні приїхали, він допомагав їм розкидати шланги, почали вони гасити. Пожежні винесли [PERSON] , поклали на лавці в одній майці без трусів на вулиці. Була швидка, якусь допомогу надавали [PERSON] , яку він не знає. Пожежа була у спальні. Пожежні її загасили. В той же день він з сусідами прийшли до [PERSON] , але той був п`яний. На підставці у спальні були недопалки, і на полу валялися, їх було багато. Приходив потім у той же день інший пожежний складати акт, якому [PERSON] сказав "Давай вип`ємо". Після чого [PERSON] не вибачався, ніякого пробачення не просив. Це була перша пожежа у квартирі [PERSON] . Друга пожежа сталась, коли було тепло. Він був у місті. Жінка подзвонила і каже, що пожежа. Він приїхав, пожежники розгортають шланги тушити. Вже полум`я йшло із квартири на площадку з квартири [PERSON] . Полум`я доставало майже до його дверей. Пожежники винесли [PERSON] на вулиця на лавку, поклали його туди роздягненим у трусах. Він допомагав тушити пожежникам, розправляв шланги. Потім він був у квартирі [PERSON] та [PERSON] , там були сліди потьоків води. Машину води вилили туди, як не більше. Причин пожежі одна горілка та сигарети. Він заходив до [PERSON] , у кімнаті штукатурка повідставала, не у спальні. [PERSON] був п`яним, йому то видно хорошо. Коли пожежники загасили, він зайшов до квартири [PERSON] .. У квартирі стояло металеве ліжко, меблі всі згоріли. Що [PERSON] був п`яним та палив і що це причини пожежі то його припущення. Він заходив на другий день до [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] повідставали у коридорі та у кімнаті, килими були мокрі. Свідок [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , дала показання про те, що їй відомо, що була пожежа у квітні. Все горіло там. У квартирі [PERSON] . Бачила те, що він був нетверезим, що все горіло, що сусідів там залило. [PERSON] так, що у її квартирі зверху поли були гарячі. [PERSON] сидів у кімнаті, не там де була пожежа. Потім вій вийшов у коридор чи на двір. Ні, його, винесли, бо давно було. Вона зайшла з сусідами та пожежниками, коли загасили пожежу. Кімната була у великій пожежі. Сусіди [PERSON] та [PERSON] дуже постраждали, бо заливали пожежні воду. Вона була у квартирі [PERSON] та [PERSON] зразу, де побачила, що залиті стіни чи стеля, килим залитий бачила. Шпалери не роздивлялась. [PERSON] пояснював, що холодильник вибухнув і від цього пожежа. Холодильник вона бачила. Пожежними вона не говорила. Вона зайшла у квартиру зразу з пожежниками. Мабуть, після того, як вже позаливали. Вона з сусідами стояли та чекала пожежників. Був попередній свідок. Прихали пожежники, вона з сусідами була коло дверей квартири [PERSON] . Пожежники тушили. Після як потушили, зайшли у квартиру. [PERSON] сидів на ліжку. [PERSON] у кімнаті, де холодильник стояв. [PERSON] допомогу надавали на вулиці. Був випадок, що раніше горіла квартира [PERSON] . Усе наведене вище непрямо вказує на те, що причиною пожежі, яка сталась 09.04.2020\~р. у квартирі [PERSON] , є перебування останнього у стані сп`яніння та необережне у зв`язку з цим куріння у квартирі. Причиною ж залиття квартири, яка належить [PERSON] та [PERSON] , стало гасіння пожежі у квартирі [PERSON] . Твердження [PERSON] про те, що пожежа виникла внаслідок вибуху холодильника, не підтверджено допустимими доказами та спростовується доказом, наданим [PERSON] , а саме відеозаписом у файлі M2U00209.MPG, який міститься на DVD-диску, який, як пояснив [PERSON] , було здійснено його співмешканкою через деякий час після пожежі, та на якому співмешканка, розмовляючи з [PERSON] та здійснюючи відеозйомку, каже, що " [PERSON] так понятно, что он же рванул. То все ж говорят, что взрыв слышали, что оно бабахнуло. Но говорят, что уже после пожара" (51 59 секунди відео). Тобто холодильник вибухнув, але не до початку пожежі, а після. Відповідно до акта від 13.04.2020\~р., складеного комісією у складі працівників Міського комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №\~7, 13.04.2020\~р. об 11:30 було проведену обстеження квартири [ADDRESS] , на предмет затоплення з квартири [ADDRESS] , під час якого було виявлено, що у квартирі [ADDRESS] залито: \~кімната: стіна шпалери ~7\~м кв., стеля водоемульсійна фарба ~2\~м\~кв.; \~коридор шпалери ~3\~м\~кв., стеля шпалери ~5\~м\~кв. Залив відбувся 09.04.2020\~р. о 10:30 при ліквідації пожежі в квартирі [ADDRESS] (а.\~с.\~17). Посилання [PERSON] , що цей акт не відповідає підпункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005\~р. №\~76, та додатку 4 до цих правил, Суд вважає безпідставним, оскільки пункт 2.3 Правил має назву "Технічне обслуговування жилих будинків", зі змісту підпункту 2.3.6 правил вбачаться, що він поширюється на випадки залиття квартири, яке сталось внаслідок несправності інженерного обладнання або конструкцій, тобто ця норма Правил не поширюється на спірні правовідносини. Також Суд звертає увагу на те, що [PERSON] не подано будь-яких доказів, які б спростовували або ставили під сумнів зміст акта. Згідно з частиною першою статті 177 Житлового кодексу УРСР, який був чинним станом на 09.04.2020\~р., громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Частинами першою\~ п`ятою\~статті 319\~Цивільного кодексу\~України передбачено,\~що власник\~володіє,\~користується,\~розпоряджається своїм\~майном на\~власний розсуд. Власник\~має право\~вчиняти щодо\~свого майна\~будь-які\~дії,\~які не\~суперечать закону. При\~здійсненні своїх\~прав та\~виконанні обов`язків\~власник зобов`язаний\~додержуватися моральних\~засад суспільства. Усім\~власникам забезпечуються\~рівні умови\~здійснення своїх\~прав. Власність\~зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. [PERSON] , перебуваючи 09.04.2020\~р. у стані сп`яніння та здійснюючи у зв`язку з чим необережне куріння у квартирі, яке призвело до пожежі, під час гасіння якої було залито квартиру, належну [PERSON] та [PERSON] , чим пошкоджено майно останніх, порушив наведені вище нормі Житлового кодексу УРСР та Цивільного кодексу України. Пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України встановлено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частиною першою статті 22 Цивільного кодексу України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Частинами першою та другою статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зважаючи на наведене, Суд вважає, що [PERSON] \~та [PERSON] мають право на відшкодування [PERSON] у повному обсязі майнової шкоди (збитків), завданої залиттям належної їм квартири. Вартість матеріального збитку, завданого [PERSON] та [PERSON] внаслідок затоплення, без урахування ПДВ, станом на 04.03.2021\~р., становила 17\~052,00\~грн., що підтверджується звітом про визначення вартості матеріального збитку власнику квартири [ADDRESS] ) (а.\~с.\~18, 19). Суд приймає до уваги заперечення [PERSON] щодо цього звіту в частині того, що його складено майже через рік після залиття квартири, та вважає за можливе визначити розмір збитків станом на момент залиття 09.04.2020\~р., шляхом зменшення розміру, наведеного у звіті, на індекс інфляції за період з 09.04.2020\~р. 04.03.2021\~р. включно, який становив 106,676%, а відтак цей розмір становить 15\~984,85\~грн. Грошові кошти у розмірі 1\~212,00\~грн., сплачені за складення звіту (а.\~с.\~20), не є збитками у розумінні статті 22 Цивільного кодексу України, а відтак не підлягають стягненню з [PERSON] . Складення звіту не було обов`язковим, [PERSON] та [PERSON] мали право під час розгляду справи заявити клопотання про призначення експертизи для визначення розміру збитків, у разі його задоволення оплатити проведення експертизи, витрати на яку були б покладені на [PERSON] пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином позов в частині вимоги про стягнення у якості відшкодування майнової шкоди підлягає частковому задоволенню шляхом стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] грошових коштів у розмірі 15\~984,85\~грн. у рівних частках (по 7\~992,42\~грн.) Відповідно до\~частини першої,\~пункту 3\~частини другої\~статті 23\~Цивільного кодексу\~України особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. [PERSON] та [PERSON] було заподіяно моральну шкоду у зв`язку пошкодженням належної їм квартири, яка є їхнім житлом, через залиття, що сталось через неправомірні дії [PERSON] , оскільки пошкодження власності, тим більше, житла, поза розумним сумнівом, викликає душевні страждання. Згідно з частинами третьою п`ятою статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди, яка має бути відшкодована [PERSON] та [PERSON] , Суд виходить з того, що шкода була завдана [PERSON] з необережності, [PERSON] та [PERSON] певний час не могли належним чином користуватись житлом та відчували певний дискомфорт, змушені були звертатись до різних фізичних та юридичних осіб з метою вирішення питань, зокрема, щодо складання акту про залиття, звіту про збиток, подання позову, з`явлення до суду свідків тощо, що, безумовно вплинуло на їх звичний спосіб життя, та, приймаючи до уваги вимоги розумності і справедливості, Суд вважає, що цей розмір має становити 4\~000,00\~грн. у рівних частках (по 2\~000,00\~грн.). На підставі статті 141 Цивільного процесуального кодексу України у якості відшкодування судових витрат з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню грошові кошти у розмірі 815,05\~грн. (відшкодування судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог).

Outcome: partial