Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-16 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін: [PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Свою позовну заяву мотивує тим, що 13 грудня 2022 року приватним нотаріусом Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Лесик В.Б., йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті [PERSON] , оскільки пропущено строк для прийняття спадщини, визначений частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України. У зв`язку з цим він змушений звернутись із позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. [INFO] померла його тітка [PERSON] , яка народилася [INFO] , постійним місцем проживання якої було [ADDRESS] . У встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а саме: пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині. Поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини є необізнаність про існування заповіту. Спадкодавець ніколи йому не повідомляла про те, що склала і посвідчила заповіт. Крім того, після смерті тітки спадкова справа не заводилася і про існування заповіту жоден компетентний (уповноважений) орган не повідомляв. Коли він дізналася про існування заповіту, додатковою значною причиною пропуску строку прийняття спадщини стало поширення епідемії гострої респіраторної хвороби COVID-19, як на території України та в світі урядами країн були прийняті відповідні міри по запровадженню карантинних заходів. Крім цього, ще однією причиною стало запровадження з 24 лютого 2022 року в Україні військового стану. Інших спадкоємців, які б претендували на спадщину не має. Спадкодавець у зареєстрованому чи фактичному шлюбі не перебувала, дітей у неї не було. Представник Войнилівської селищної ради подала до суду заяву, з якої вбаається, що заперечень проти позову не має. Позивач подав до суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримує та просить задоволити, а розгляд справи просить здійснювати за його відсутності. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 21.12.2022 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження. 11.01.2023 представник Войнилівської селищної ради подала до суду заяву, в якій зазначила, що розгляд справи просить здійснювати без їхньої участі та покладається на розсуд суду. 16.01.2023 позивач подав до суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримує та просить задоволити, а розгляд справи просить здійснювати за його відсутності. Відповідно до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з ч. 3 ст.\~200\~ЦПК України а результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України). Враховуючи, що відповідач не заперечив проти задоволення позовних вимог, та просить прийняти рішення у на розсуд суду, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні, оскільки позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та відповідають вимогам чинного законодавства. Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку. Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 01.08.2013 (а.с. 15). Згідно зі заповітом від 12.04.1996, посвідченим секретарем Перевозецької сільської ради та зареєстрованим в реєстрі за № 13, [PERSON] заповіла [PERSON] все своє майно, де б воно не знаходилося і з чого не складалося, і взагалі все те, що їй буде належить на день смерті і на що вона за законом буде мати право (а.с. 10). 13.12.2022 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Лесик В.Б. зі заявою, в якій зазначив, що після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке він в установлений законом строк не прийняв, крім нього, інших спадкоємців немає (а.с. 9). Відповідно до витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі № 70892575 від 13.12.2022 приватним нотаріусом Лесик В.Б. було зареєстровано спадкову справу № 70031887 після смерті [PERSON] (а.с. 13). Листом приватного нотаріуса Лесик В.Б. від 13.12.2022 № 320/02-14 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті [PERSON] , оскільки він у встановлений законом строк не прийняв спадщину (а.с. 8). Відповідно до довідки від 05.12.2022 № 462, виданої Войнилівською селищною радою, [PERSON] , яка померла [INFO] , постійно проживала і була зареєстрована в [ADDRESS] . Заповіт її імені, який посвідчувався у виконкомі Перевозецької сільської ради за № 13, не змінювався і не відмінявся (а.с. 14). [PERSON] проживав до дня смерті (без реєстрації) разом з [PERSON] та здійснив її поховання за власні кошти, що підтверджується довідкою Войнилівської селищної ради від 19.12.2022 № 473. Таким чином між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Оцінка суду: дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 1216\~ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У відповідності до ст.ст. 1269, 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови "Про судову практику\~у справах\~про спадкування"\~№ 7\~від 30\~травня 2008\~року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій. Поважними є такі причини пропуску строку: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України). При зверненні позивача до приватного нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину також у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується постановою приватного нотаріуса Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважної причини, а саме: останньому не було відомо про наявність складеного спадкодавцем відносно нього заповіту, згідно якого померла заповіла йому все належне їй на день смерті майно, крім того, ще однією причиною була епідемія COVID-19. За таких обставин, суд, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, та надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу. На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81 ЦПК України,

Outcome: approved