Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-26 00:00:00

27.11.2020 року [PERSON] звернулася до Самбірського міськрайонного суду Львівської області з позовною заявою до [PERSON] , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В., Державного підприємства «Сетам» ро визнання недійсними електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсним акту про проведені електронні торги, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, в якій посилається на те, що їй на праві приватної власності належала квартира [ADDRESS] . Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. від 21.12.2018 року про відкриття виконавчого провадження №57963770, у нього на примусовому виконанні перебував виконавчий лист №452/435/17, виданий Самбірським міськрайонним судом Львівської області 13.08.2018 року про стягнення з неї на користь [PERSON] 1195240,50 гривень завданої матеріальної шкоди, що згідно офіційного курсу валют, встановленого НБУ станом на 03.05.2017 року становить 45000,00 доларів США та 5000,00 гривень моральної шкоди. В межах даного виконавчого провадження приватним виконавцем було винесено постанову про арешт майна боржника, а саме її вищевказану квартири [ADDRESS] . 20.06.2019 року вона отримала від приватного виконавця Маковецького З.В. повідомлення №2013 від 18.06.2019 року про визначення вартості майна із долученою копією звіту про оцінку даної квартири, виконаного експертом ФОП [PERSON] . Згідно вказаного звіту, вартість квартири [ADDRESS] , загальною площею 52,8 кв.м. на дату оцінки становить 575907,00 гривень. Не погоджуючись з діями приватного виконавця по проведенню оцінки майна вона 24.06.2019 року оскаржила їх до Самбірського міськрайонного суду Львівської області (справа №452/2061/19). Однак, незважаючи на те, що 19.07.2019 року Самбірським міськрайонним судом винесено ухвали про відкриття провадження у справі і про зупинення передачі на реалізацію, шляхом проведення електронних торгів Державним підприємством «СЕТАМ», описаного та арештованого при здійсненні виконавчого провадження №57963770 нерухомого майна, а саме: квартири [ADDRESS] . 30.07.2019 року вона отримала повідомлення від приватного виконавця Маковецького З.В. про те, що 11.07.2019 року ДП «СЕТАМ» реалізовано належну їй квартиру, а 16.07.2019 року приватним виконавцем складено Акт про проведення електонних торгів, переможцем яких стала [PERSON] . Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомою майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] приватним нотаріусом Самбірського нотаріального округу Копистянським Ю.Р. на підставі Свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 30.07.2019 року. Вважає електронні торги проведені приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковеньким З.В. та Державним підприємством «СЕТАМ» недійсним та таким, які підлягають скасуванню, так як вона оскаржувала дії приватного виконавця з оцінки майна боржника, яка проводилась на підставі недостовірних та неактуальних даних, без проведення особистого огляду суб`єктом оціночної діяльності, що призвело до заниження ринкової вартості майна боржника та безпосередньо вплинуло на її права і обов`язки в частині суми погашення боргу за рахунок продажу з прилюдних торгів арештованого майна. Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2020 року, визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. по проведенню оцінки майна квартири [ADDRESS] , зареєстрованої на праві власності за нею. Незважаючи на те, що дії приватного виконавця з визначення оцінки спірної квартири було оскаржено у визначений строк у судовому порядку і судом було винесено ухвалу про зупинення передачі майна на реалізацію, належну їй квартиру було реалізовано на елекгронних торгах. Крім того, належна їй квартира була реалізована з порушенням, так як в даній квартирі був зареєстрований її неповнолітній внук. Просить визнати недійсними електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 11.07.2017 року, оформлені протоколом №418362 від 11.07.2019 року, з реалізації квартири [ADDRESS] та визнати недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. про проведені електронні торги від 16.07.2019 року та свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №1159 від 30.07.2019 року, видане приватним нотаріусом Самбірського нотаріального округу Копистянським Ю.Р. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2020 року справу передано для розгляду судді Казану І.С. Ухвалою судді від 05.03.2021 року провадження у справі відкрито та призначено судове засідання на 14 годину 00 хвилин 23.03.2021 року. Ухвалою суду від 08.04.2021 року задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Казана І.С. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2021 року справу передано для розгляду судді Карнасевич Г.І. Ухвалою судді від 14.04.2021 року справу прийнято до розгляду та призначено підгоовче засідання на 15 годину 00 хвилин 26.05.2021 року, яке було відкладено. Ухвалою суду від 09.06.2021 року задоволено заяву представника відповідача про відвід головуючій судді Карнасевич Г.І. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2021 року справу передано для розгляду судді Пташинському І.А. Ухвалою суду від 11.06.2021 року задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Пташинського І.А. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2021 року справу передано для розгляду судді Галину В.П. Ухвалою суду від 17.06.2021 року задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Галина В.П. Розпорядженням голови Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.06.2021 року справу передано для розгляду до Старосамбірського районного суду Львівської області. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.06.2021 року справу передано для розгляду судді Пошиваку Ю.П. Ухвалою судді від 30.06.2021 року справу прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 16 годину 30 хвилин 29.09.2021 року 08.07.2021 року до суду від приватного виконавця Маковецького З.В. надійшло пояснення, в якому він зазначив, що на його виконанні перебувало виконавче провадження №57963770 з примусового виконання виконавчого листа № 452/435/17, що виданий 13.08.2018 року Самбірським міськрайонним судом Львівської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 1195240,50 гривень, завданої злочином матеріальної шкоди, стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 5000,00 грн. моральної шкоди завданої злочином. 21.12.2018 року на його адресу надійшла заява стягувача - [PERSON] про примусове виконання рішення, на виконання якого видано вищевказаний виконавчий документ. 21.12.2018 року ним винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, копії якої скеровані сторонам виконавчого провадження. Постанова про відкриття виконавчого провадження скерована боржнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана нею 26.12.2018 року. Оскільки рішення суду боржником не виконано самостійно, ним вжито ряд заходів примусового виконання рішення, зокрема: накладено арешт на все майно та кошти боржника, здійснено перевірку майнового стану боржника, внаслідок чого встановлено, що боржнику на праві приватної власності належить двохкімнатна квартира загальною площею 52,8 кв.м., житловою площею 28,7 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 29.01.2019 року ним здійснено опис та арешт вищевказаного майна боржника, про що складено відповідну постанову, яка складена в присутності боржника - [PERSON] та майно передане на відповідальне зберігання боржнику. Зазначив, що позивачкою [PERSON] добровільно надано йому доступ до належного їй житлового приміщення, яке в подальшому описане та арештоване, а саме - квартири за адресою: [ADDRESS] . Окрім цього, [PERSON] надала йому для огляду будинкову книгу на вказану квартиру, внаслідок чого встановлено, що в квартирі зареєстровані неповнолітні: [PERSON] - [INFO] та [PERSON] . [INFO] , які є внуками боржника - [PERSON] . 18.06.2019 року на його адресу від [PERSON] надійшов Звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 19.06.2019 року ним скеровано заявку в ДП «СЕТАМ» на реалізацію вищевказаної квартири. 11.07.2019 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги, лот 357960, за наслідками яких квартира за адресою: [ADDRESS] реалізована за стартовою ціною 575907,00 гривень. Згідно з Протоколом № 418362 проведення електронних торгів від 11.07.2019 року, переможцем торгів стала [PERSON] . Вважає позов [PERSON] надуманим та безпідставним, а торги з реалізації майна такими, що відбулися у порядку, визначеному законодавством та не призвели до порушення прав сторін виконавчого провадження та інших осіб. Просив відмовити [PERSON] в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 07.09.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника Державного підприємства «Сетам» Юшко Д.О., в якому зазначено, що ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.03.2019 року № 10008/5 «Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною» та Порядку реалізації арештованого манна шляхом проведення електронних торгів, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року, є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.? ДП «СЕТАМ» повністю не погоджується з позовною заявою [PERSON] про визнання електронних торгів не дійсними, вважає її безпідставною, необгрунтованою та такою, шо задоволенню не підлягає, а відтак просить відмовити позивачці [PERSON] задоволенні позовних вимог (а.с.100-104). 29.09.2021 року підготовче засідання відкладено на 14 годину 00 хвилин 30.11.2021 року. Ухвалою суду від 30.11.2021 року підготовче засідання відкладено на 10 годину 00 хвилин 24.05.2022 року. Ухвалою суду від 24.05.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 14 годину 25.10.2022 року, який відкладено на 11 годину 00 хвилин 27.12.2022 року. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Її представник авдкат Гирич О.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, прочив їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Причина неявки суду не відома. Приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький З.В. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причина неявки суду не відома. Представник Державного підприємства «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. У відзиві на позовну заяву (а.с.100-104) [PERSON] просив розгляд справи провести у відсутності представника Державного підприємства «СЕТАМ». Заслухавши представника позивачки, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, з наступних підстав. Судом встановлено\~та не\~заперечується сторонами,\~що [PERSON] була власником квартири [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу від 06.12.2007 року. 13.08.2018 року Самбірським міськрайонним судом Львівської області було видано виконавчий лист №452/435/17 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 1195240,50 гривень завданої злочином матеріальної шкоди, стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 5000,00 гривень моральної шкоди. 21.12.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. було відкрито виконавче провадження №57963770 щодо виконання вищезазначеного виконавчого листа №452/435/17 від 13.08.2018 року. 29.01.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. була винесена Постанова про опис та арешт майна боржника. 19.04.2019 року за вих. №1367 [PERSON] звернувся з Поданням про надання дозволу на реалізацію майна\~квартири за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] 13.06.2019 року за вих. №2/31-683/1 Самбірська міська рада повідомила про те, що комісія з питань захисту прав дитини вирішила надати дозвіл на відчуження квартири за адресою: [ADDRESS] . 14.06.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. була винесена Постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності\~суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадження. 14.06.2019 року ФОП [PERSON] склав Звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та Висновок про вартість об`єкта оцінки, згідно якого вартість вищевказаної кварири станом на 14.06.2019 року становить 575907,00 гривень. 11.07.2019 року були проведені електронні торги з реалізації арештованого майна, на яких була відчужена квартира [ADDRESS] . Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомою майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] приватним нотаріусом Самбірського нотаріального округу Копистянським Ю.Р. на підставі Свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 30.07.2019 року. Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2020 року скаргу [PERSON] задоволено. Визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. по проведеню оцінки майна квартири [ADDRESS] , зареєстрованої на праві власності за [PERSON] (а.с.8-11). Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду від 07.10.2020 року Ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2020 року залишено без змін (а.с.12-14) З висновку експерта №23 від 09.11.2021 року, відомо, що ринкова вартість квартири [ADDRESS] з проведеним ремонтом станом на 03.07.2019 року згідно наданих матеріалів становить 645312,00 гривень (а.с.131-134). Надаючи свою правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону\~підлягають примусовому виконанню. Статтею 48\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України\~«Про виконавче\~провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно. Відповідно до частин першої, другої статті 61\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних відносин) реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Такий порядок визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок). Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656\~ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Водночас з аналізу статей 655, 658 ЦК України, пунктів 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (пункти 5-10 розділу ІІІ Порядку). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу - майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця. Учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів. Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна (пункт 2 розділу V, пункт 1 розділу VIII Порядку). За наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (частина друга статті 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (пункт 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене. Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах. Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований; приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (пункт 4 розділу X Порядку). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (пункт 8 розділу X Порядку). Також окремо слід зазначити, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений. Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (постанова КЦС ВС від 23.11.2022 року по справі № 461/4262/17). Відповідно до частини другої статті 638\~ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до частини першої статті 640\~ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За змістом зазначених положень моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі- продажу як окремого документа Порядок не передбачає. Тому всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця, повинні міститися в інформаційному повідомленні про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Зокрема, у такому повідомленні повинна міститися вичерпна інформація про майно, яке продається. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). У постанові Верховного Суду України від 06.06.2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18.11.2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25.11.2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29.06.2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. (постанова КЦС ВС від 14.12.2022 року по справі № 755/5232/19). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.05.2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 27\~жовтня 1999\~року №\~68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 року за № 745/4038. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19), зазначено, що «примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні, чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону…Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Відтак до предмета доказування в даній справі належить дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим порядком, а саме: правил які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувану та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів ( розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 7). Разом із тим порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів та які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Верховний Суд України у постанові від 18.11.2015 року (справа № 6-1884цс15), дійшов правового висновку про те, що нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначені Тимчасовим положенням. Позивачка [PERSON] в обґрунтування позовних вимог про визнання електронних торгів недійсними посилалася серед іншого на те, що вона оскаржила дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. по проведенню оцінки майна квартири [ADDRESS] . Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2020 року по справі № 452/2061/19, яка була залишена без змін постановою Львівського апеляційного суду від 07.10.2020 року дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. по проведенню оцінки майна квартири [ADDRESS] було визнано неправомірними. Відповідно до частини шостої статті 57\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» у редакції, чинній на час оцінки майна, виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі\~якщо сторони\~не згодні\~з результатами\~визначення вартості\~чи оцінки\~майна,\~вони мають\~право оскаржити\~їх у\~судовому порядку\~в 10-денний\~строк з\~дня отримання\~відповідного повідомлення. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Також, Верховний Суд у постанові від 21.07.2022 року у справі № 519/761/15-ц (провадження № 61-8283св21) зазначив, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів чи втрата чинності звіту про оцінку майна не можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. В той же час, як встановлено судом та не оспорюється сторонами, заявка приватним виконавцем Маковецьким З.В. отримана ДП «Сетам» 21.06.2019 року. Системою визначено для проведення торгів строк в 20 календарних днів, до участі в торгах був допущений один учасник, торги вважаються такими , що відбулися 11.07.2019 року. (а.с. 126). Тобто дії, які вчинялися приватним виконавцем та ДП «Сетам» щодо продажу майна мали місце за шість\~місяців до постановлення ухвали Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2020 року по справі № 452/2061/19, та більш ніж за рік\~до ухвалення постанови Львівського апеляційного суду від 07.10.2020 року у цій же справі. Окрім того необхідно зазначити, що позивачка [PERSON] підміняє поняття при покликанні на судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій по справі № 452/2061/19. Адже нею подавалася скарга на дії приватного виконавця «по проведенню оцінки майна». В той же час, вона посилається на вказані судові рішення, як на невідповідність вартості майна, однак доказів того, що нею, відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження» оскаржувалося «визначення вартості чи оцінки майна» до суду не надано. Суд звертає увагу, що правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України\~№ 2658-III\~«Про оцінку\~майна,\~майнових прав\~та професійну\~оціночну діяльність\~в Україні» (далі - Закон України № 2658-ІІІ). Згідно з частиною 4 статті 3\~цього Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону. Статтею 32\~Закону України\~№ 2658-III передбачено відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, а згідно з частиною 2 цієї статті оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону. Отже, чинним законодавством України передбачено підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема недостовірності чи необ`єктивності оцінки майна) ним своїх обов`язків. Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина 1 статті 12 Закону України № 2658-III). Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених\~законом\~і встановлених відповідним договором. Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17 (провадження № 12-18гс18). У статті 447\~ЦПК України передбачено право сторін виконавчого провадження звернутися до суду із скаргою, якщо вони вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. У частині п`ятій статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»\~передбачено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Аналіз статті 57\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» свідчить про те, що учасники виконавчого провадження, яким є, у тому числі і заявник, мають право на оскарження оцінки майна, а не процесуальної дії державного виконавця, оскільки відповідно до цієї статті виконавець лише залучає оцінювача, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України\~№ 2658-ІІІ (постанова КЦС ВС від 08.05.2019 року по справі № 2-79/11). При цьому, суд враховує, що у своїй діяльності суб`єкт оціночної діяльності є самостійним, а тому виконавець жодним чином не може впливати на порядок проведення оцінки майна. Залучивши суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна, приватний виконавець діяв відповідно до положень Закону України\~«Про виконавче\~провадження» та, відповідно до положень цього ж Закону, має визначити ціну продажу майна згідно зі складеним звітом про оцінку майна. Вимоги про визнання незаконною та скасування постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності позивач не заявляла, доказів, які б свідчили про її звернення до виконавця з відповідними заявами про незгоду з результатами визначення вартості майна зазначеного у даному звіті, не надала. Більше того, подаючи до суду висновок експерта № 23 за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи від 09.11.2021 року (а.с. 131-134), відповідно до якого вартість майна становить 645312,00 гривні станом на 03.07.2019 року, сторона позивача вказує на те, що висновок про вартість об`єкта оцінки (звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ) від 14.06.2019 року визначає ринкову вартість об`єкта оцінки без врахування\~ПДВ в\~умовах вимушеного\~продажу становить 575907,00 грн. (а.с. 130). Національним стандартом №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року за №1440 передбачено, що у звіті про оцінку майна та у висновку про вартість об`єкта оцінки оцінювач повинен відображати факт про включення або невключення до ринкової вартості суми податку на додану вартість. Оціночні процедури, пов`язані з визначенням ринкової вартості, здійснюються з урахуванням включення або невключення до неї суми податку на додану вартість. При цьому умова щодо визначення ринкової вартості з включенням суми податку на додану вартість зазначається у договорі на проведення оцінки майна (пункт 17 Національного стандарту №1). Відтак, враховуючи наведене, за умови відсутності в поданому висновку експерта № 23 за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи від 09.11.2021 року відсутні відомості про включення або невключення до ринкової вартості суми податку на додану вартість, суд позбавлений можливості встановити достовірність даних викладених у вищеописаному висновку. В даному випадку позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними, посилаючись, окрім іншого, на невідповідність звіту про оцінку майна. Позивачці було відомо про здійснення приватним виконавцем дій, спрямованих на примусове виконання рішення суду, в тому числі щодо реалізації квартири, оскільки нею оскаржувалися дії приватного виконавця. Проте матеріали справи не містять доказів на підтвердження надання нею приватному виконавцю іншого звіту про експертну грошову оцінку спірної нерухомості, який був переданий на реалізацію на підтвердження того, що ринкова вартість квартири на час її продажу значно вища та перевищує оцінку, зазначену у звіті, який нібито є недостовірним. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (постанова КЦС ВС від 09.11.2022 року по справі № 755/11730/18). Відповідно до п. 2 розділу XI Порядку підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. При цьому, суд зазначає, що на момент вчинення приватним виконавцем виконавчих дій, виконавчий документ, на підставі якого приватний виконавець відкрив виконавче провадження, наклав арешт на зазначену квартиру, здійснив її оцінку та передав на реалізацію на прилюдних торгах, був чинним, такої підстави для не вчинення дій щодо реалізації майна, як визнання дій приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. по проведенню оцінки майна квартири [ADDRESS] неправомірними, або зупинення передачі на реалізацію шляхом проведення електронних торгів Державним підприємством «Система електронних торгів арештованого майна», описаного та арештованого при здійсненні виконавчого провадження № 57963770 нерухомого майна, згідно ухвали Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 19.07.2019 року по справі №452/2061/19 не існувало в момент проведення публічних торгів, відомостей про те, що були підстави для зупинення електронних торгів станом на дату їх проведення позивачкою [PERSON] не надано, а тому посилання позивача на судові рішення у справі № 452/2061/19 не спростовують висновків суду та не є підставою для задоволення позовних вимог. Що стосується реалізації квартири з порушенням ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства» та статті 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», так як в даній квартирі зареєстровані неповнолітні діти, члени її сім`ї повністю спростовується матеріалами справи, адже орган опіки та піклування виконавчий комітет Самбірської міської ради Львівської області рішенням № 2/31-681/1 надав дозвіл на відчуження квартири [ADDRESS] . Щодо позовних вимог про визнання недійсними акту приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. про проведені електронні торги від 16.07.2019 року та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 1159 від 30.07.2019 року, виданого приватним нотаріусом Самбірського нотаріального округу Копистянським Ю.Р., то такі є похідними від основної позовної вимоги, та за умови відсутності підстав для визнання електронних торгів недійсними задоволенню не підлягяють. Відповідно до частини четвертої статті 263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.06.2022 року у справі №727/10017/18 (провадження № 61-7337св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 02 липня 2019 року у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19), від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Сукупність цих обставин позивач під час розгляду справи не довела, зокрема, не надала належних і допустимих доказів, що зазначені нею у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів, а відтак, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити.

Outcome: dismissed