Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-25 00:00:00

04.11.2022 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Козівської сільської\~ради Стрийського\~району Львівської\~області,\~за участю\~третьої особи\~ Сколівської\~державної нотаріальної\~контори Львівської\~області,\~про надання\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 09.11.2022 року позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі з визначенням дати підготовчого засідання. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 20.12.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позовну заяву\~обгрунтовано тим,\~що [INFO] померла\~ матір\~позивачки -\~ [PERSON] ,\~яка на випадок своєї смерті залишила заповіт, згідно тексту якого зробила розпорядження, а саме заповіла житловий будинок, який знаходиться в [ADDRESS] , господарські будівлі та все своє майно і все те, що буде належати їй на день смерті, заповіла дочці [PERSON] , [INFO] , яка проживає у селі Лісоводи Городоцького району Хмельницької області. У встановлений законодавством шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері у зв`язку з тим, що не знала про існування заповіту, внаслідок тривалого перебування за межами України. З огляду на викладені обставин позивачка вимушена звернутись з позовом до суду про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, але попередньо подала заяву про розгляд справи без її участі, вказавши, що позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити в повному обсязі. Відповідач - Козівська сільська рада Стрийського району Львівської області, будучи належним чином повідомлена про дату та час проведення судового засідання явку представника в таке не забезпечила. Третя особа Сколівська державна нотаріальна контора Львівської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, але попередньо від завідувача [PERSON] надійшло до суду клопотання про розгляд справи без участі третьої особи, зазначивши, що при розгляді справи покладається на розсуд суду. На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами. У зв`язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів. Врахувавши заяви сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Згідно положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 05.03.2010 року Лісоводською сільською радою Городоцького району Хмельницької області. На день смерті [PERSON] була зареєстрована і проживала одна за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок з погосподарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] розпорядилась своїм майном склавши заповіт, посвідчений Верхнячківською сільською радою Сколівського району Львівської області від 02 березня 2009 року, згідно тексту якого зробила розпорядження, а саме заповіла житловий будинок, який знаходиться у [ADDRESS] , господарські будівлі та все своє майно і все те, що на день смерті буде належати їй і на що вона за законом матиме право, своїй дочці [PERSON] , [INFO] , яка проживає у с. Лісоводи Городоцького району Хмельницької області. Відтак позивачка є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] , однак у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач пропустила, оскільки не знала про існування заповіту. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст.1269 ЦК України). Таким чином право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 21.09.2020 року (провадження № 61-14962ск19) на нотаріуса або посадову особу органу місцевого самоврядування, уповноважену на вчинення нотаріальних дій, покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові ВС від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, які відповідно\~до ст.\~263\~ЦПК України\~враховуються судом\~при виборі\~і застосуванні\~норми права\~до спірних\~правовідносин,поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивачки як спадкоємця майна після смерті матері, неповідомлення посадовою особою органу місцевого самоврядування, уповноваженою на вчинення нотаріальних дій, позивачку про існування заповіту, а також перебування такої тривалий час за межами України, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією закордонного паспорта такої з відповідними відмітками Прикордонної Служби України, суд вважає, що\~\~така пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме терміном два місяці після набрання даним рішенням законної сили.

Outcome: approved