Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача АТ КБ «Приват Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця за кредитним договором від б/н 18.05.2010 року у розмірі 8838,47 грн., а також судових витрат в розмірі 2270,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 18.05.2010 р. між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір б/н, на підставі його заяви від 18.05.2010 року. При укладенні договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України. Заявою відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ «КБ «ПРИВАТБАНК», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. В подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 11000 грн. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 2.1.1.2.3 Договору, на підставі яких відповідач при укладенні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Виходячи із ч. 3\~ст. 1268 ЦК України, спадкоємці мали право подати заву про прийняття або про відмову від спадщини у строк з 08.11.2018 року по 08.05.2019 року. Зазначили, що спадкоємцями, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] , [PERSON] . 15.07.2020 року АТ КБ «ПриватБанк» направлена претензія кредитора до Четвертої харківської державної нотаріальної контори. Згідно отриманої відповіді зазначено, що спадкоємці померлого позичальника з заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались, а спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензій АТ КБ «Приватбанк». 24.01.2021 року до спадкоємців було направлено лист-претензію згідно яких АТ КБ «Приватбанк» пред`явив свої вимоги, але ніяких дій виконано не було. Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором 18.05.2010 року становить 8838,47 грн. Ухвалою суду від 16.08.2021 року було відкрито загальне позовне провадження по справі, призначено справу до розгляду у підготовче засідання з викликом сторін, витребувано докази з Четвертої харківської державної нотаріальної контори копію спадкової справи.. Ухвалою від 12.10.2022 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в судове засідання. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав до суду заяву, в якій просить слухати справу без його участі, проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились повторно, причини неявки суду не повідомили, були повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду справи, про що свідчать зворотні повідомлення в матеріалах справи, заперечень не надали. Таким чином, суд вважає, що відповідачі не з`явились в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомили, про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином . Відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ухвали суду про відкриття провадження від 17 квітня 2020 року, розгляд справи проводиться за правилами спрощеного провадження з викликом сторін. Від учасників справи не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги АТ КБ "ПриватБанк" підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 18.05.2010 р між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір б/н, за яким останній користувався кредитними коштами у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну карту зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.11.2018 (а.с.53). [PERSON] в повному обсязі взяті на себе грошові зобов`язання за кредитним договором не виконав, внаслідок чого заборгованість за договором № б/н від 18.05.2010 року становить 8838,47 грн. 17 січня 2019 року АТ КБ «ПриватБанк» направив на адресу Четверто Харківської державної нотаріальної контори претензію кредитора в порядку ст.1281 Цивільного кодексуУкраїни\~(надалі\~ЦК України), у якій просив: повідомити чи заводилась спадкова справа після смерті [PERSON] ; включити кредиторські вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до спадкової маси; повідомити спадкоємців померлого про наявність заборгованості перед банком у розмірі 8838,47 грн.; надіслати інформацію стосовно звернення з заявою або про відмову від прийняття спадщини, видачу свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям померлого боржника, відомості про осіб, які подали заяву про прийняття або відмову від прийняття спадщини після смерті боржник (а.с. 78). Листом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори (ХДНК) від 23.10.2021 року №4205/02-14 ПАТ КБ «ПриватБанк» повідомлено, що претензія про визнання кредитором перед спадкоємцями [PERSON] надійшла до нотаріальної контори 20.07.2020 року, зареєстрована по книзі обліку і реєстрації спадкових справ за №3004 та долучено до спадкової справи №716/2020 після [PERSON] , померлого [INFO] . При зверненні спадкоємців для (а.с. 83). 03.10.2019 року АТ КБ «ПриватБанк» направив [PERSON] та [PERSON] лист-претензію про необхідність сплати заборгованості за кредитним договором від 24.06.2011 року, укладеного між банком та [PERSON] , яка залишена без відповіді (а.с. 49-50). Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом\~статті 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1\~ст.609\~ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Відповідно до частини другої\~статті 1220ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша\~статті 1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті\~1268,статті\~1269 ЦК України. Згідно з частиною третьою\~статті 1268ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першої\~статті 1296ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята\~статті 1268 ЦК України). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України). Як вбачається із матеріалів справи, АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Четвертої ХДНК із претензією кредитора в порядку ст.1281ЦК України\~20.07.2020 року. Згідно відповіді 4 Харківської державної нотаріальної контори від 01.11.2021 року, вбачається, що спадкоємці померлого [PERSON] з заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались, а спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензій АТ КБ «Приватбанк». Статтею 1281ЦК України\~визначено порядок та строки пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців, згідно якого спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги (частина перша). Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги (частина друга). Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. У відповідності до положеньст.1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям в натурі. Приписи зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм статті 1281\~ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України). Отже, враховуючи фактичне прийняття спадщини спадкоємцями, що на день відкриття спадщини були зареєстровані разом зі спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] , що не спростовано впродовж судового розгляду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.139,141\~ЦПК України з відповідачів в солідарному порядку необхідно стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору, тобто 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved