Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~02.09.2022 на адресу Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява [PERSON] , представник позивача адвокат Смірнов Сергій Іванович, до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Великобагачанська державна нотаріальна контора Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), [PERSON] , про зняття арешту з майна. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Вона та її син [PERSON] звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Великобагачанською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа. У ході оформлення спадкових прав їй стало відомо про те, що на майно покійного чоловіка зареєстровано обтяження, а саме: арешт за реєстраційним номером 1799816 на невизначене майно, будинок, підстава обтяження: повідомлення б/н 22.09.2000 Великобагачанська ДНК, райсуд В.Багачка. Постановою нотаріуса їй було відмовлено у реєстрації припинення обтяження оскільки знищені документи, що стали підставою для реєстрації обтяження за закінченням терміну їх зберігання. Зазначає, що арешт було накладено у порядку забезпечення позову прокурора Великобагачанського району до [PERSON] , [PERSON] про стягнення 4518 грн. 94 коп. на користь В.Багачанського відділення Ощадбанку №3086 неповернутої позички та нарахованих відсотків. Заборгованість погашена [PERSON] у повному обсязі. Оскільки реєстрація обтяження перешкоджає позивачу реалізувати свої права на спадкування, остання звернулася до суду з позовом у якому просила зняти арешт з усього рухомого та нерухомого майна із забороною здійснення відчуження будь-якого майна громадянина [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , який був накладений 24.03.2005 та припинити іпотеку накладену 24.03.2005 Великобагачанською державною нотаріальною конторою Полтавської області на підставі повідомлення Великобагачанського районного суду №б/н від 22.09.2000 на невизначене майно. Ухвалою суду від 07.09.2022 відкрито загальне позовне провадження у справі, відповідачу та третім особам направлено копію позовної заяви з додатками, роз`яснено порядок та строки подання відзиву на позов, підготовче засідання у справі призначено на 12.10.2022. 05.10.2022 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача у справі АТ «Державний ощадний банк України», у якому відповідач заявлені позовні вимоги не визнав у повному обсязі, просив у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції посилався на те, що Банк не є належним відповідачем у справі, оскільки не порушував прав позивача, до його компетенції не входить зняття/скасування заборони відчуження нерухомого майна ( а.с. 35-38). Ухвалою суду від 12.10.2022 витребувані додаткові докази по справі ( а.с. 52). 14.10.2022, 27.10.2022 та 08.11.2022 на адресу суду надійшли додаткові докази, витребувані згідно ухвали суду. Ухвалою суду від 09.11.2022 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду на 07.12.2022, надалі розгляд справи було відкладено на 29.12.2022, з поважних причин. У судове засідання 29.12.2022 усі учасники судового розгляду не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином. Від представника позивача адвоката Смірнова С.І. на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, зазначає, що позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задовольнити ( а.с. 94). Представник відповідача АТ «Державний ощадний банк України» у судове засідання не з`явився, у відзиві на позов просив проводити розгляд справи без його участі ( а.с. 35-38). Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Великобагачанської державної нотаріальної контори Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), подав на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні справи покладався на розсуд суду ( а.с. 91). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] подав на адресу суду заяву у якій просив задовольнити позовні вимоги [PERSON] , розгляд справи проводити без його участі ( а.с. 93). Оскільки усі учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, суд проводить розгляд справи з урахуванням положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Статтею 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає до часткового задоволення виходячи з таких підстав. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №285275119 від 17.11.2021 за параметрами запиту [PERSON] за відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна значиться обтяження, а саме: арешт, реєстраційний номер обтяження 1799816, зареєстрований 24.03.2005 за №1799816 реєстратором: Великобагачанська державна нотаріальна контора, підстава обтяження: повідомлення б/н від 22.09.2000 Великобагачанська ДНК, [PERSON] , об`єкт обтяження: невизначене майно, будинок, власник: [PERSON] ( а.с. 9). Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] є власником земельних ділянок кадастровий номер 5320255100:00:004:2206, кадастровий номер 5320255100:30:001:0620; кадастровий номер 5320255100:30:001:0621; житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] ( а.с. 19-22) З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.04.2020 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , актовий запис 79 ( а.с. 7). Позивач [PERSON] та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] прийняли спадщину у встановленому порядку, як спадкоємці першої черги по закону ( а.с. 8). Рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 27.11.2000 задоволено позов прокурора Великобагачанського району, стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь В.Багачанського відділення Ощадбанку №3086 не повернену позичку та нараховані відсотки в сумі 4819 грн. 52 коп. та державне мито на користь держави у сумі 51 грн. Рішення набрало законної сили 08.12.2000 ( а.с. 14). З листа Великобагачанського відділу державної виконавчої служби у Миргородському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Суми) №8631 від 22.08.2022 встановлено, що виконавчий лист №2-348 від 27.11.2000 виданий Великобагачанським районним судом Полтавської області про стягнення заборгованості з [PERSON] на виконання до відділу ДВС не надходив ( а.с. 13). З листа АТ «Державний ощадний банк України» №144.7-24/168 від 01.11.2022 встановлено, що станом на 01.11.2022 заборгованість перед Філією Банку [PERSON] відсутня, відсутні чинні договори іпотеки укладені між Банком та [PERSON] ( а.с. 66). АТ «Державний ощадний банк України» у своєму листі №46/12-06/2600/34687/2022-00/вих. від 07.11.22 підтверджує відсутність кредитних зобов`язань [PERSON] перед Банком ( а.с. 78). Постановою в.о. в порядку заміщення державного нотаріуса Великобагачанської державної нотаріальної контори, державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори Уманця М.В. було відмовлено [PERSON] , [PERSON] у реєстрації припинення арешту ( а.с. 15). Пунктами 1, 2 постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Відповідно до п. 9 постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя\~статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта\~статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60\~Закону про виконавче провадження). Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 міжнародного правового акту повинні бути забезпеченні можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст. 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. За ст.\~321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст.\~391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19), орган державної виконавчої служби у справах за позовами осіб щодо належності саме їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, може залучатися судом як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.\~ У відповідності до\~ст.1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Згідно\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Стаття 1296 ЦК України\~визначає, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання у нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до положень\~ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Таким чином, враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з даним позовом, захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для задоволення позову в частині зняття арешту з невизначеного майна, житлового будинку, власником якого є [PERSON] , який помер [INFO] . Щодо заявлених вимог про припинення іпотеки, то у цій частині позивачем позовні вимоги не доведені за допомогою належних та допустимих доказів у справі. Так з відомостей, які наявні у державному реєстрі Іпотек щодо майна покійного [PERSON] , який помер [INFO] встановлено, що за вказаними параметрами пошуку інформація в Державному реєстрі іпотек відсутня ( а.с. 9). З листа АТ «Державний ощадний банк України» від 01.11.2022 встановлено, що іпотечні договори укладені між Банком та [PERSON] відсутні ( а.с. 66). У позовній заяві та під час розгляду справи судом позивачем не доведено існування іпотеки майна [PERSON] , який помер [INFO] та відповідно порушення прав позивача у цій частині заявлених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що у цій частині позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають, а тому у їх задоволенні слід відмовити.

Outcome: partial