Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідачів та третіх осіб. Позивач [PERSON] просить суд визнати відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , малолітню [PERSON] , такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Позов обґрунтовано тим, що позивач [PERSON] з 24.03.2008 року є власником будинку [ADDRESS] , на підставі договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя А.Й., за реєстровим номером №1144. В належному йому будинку зареєстровані відповідачі [PERSON] , 2004 року народження, [PERSON] , 1978 року народження, [PERSON] , 2016 року народження та [PERSON] , 1960 року народження, [PERSON] , 1981 року народження, які у вказаному будинку не проживають з 2019 року, їх місцезнаходження позивачу не відоме. Реєстрація відповідачів у житловому приміщенні, належному позивачу, створює останньому перешкоди у користуванні його правом власності та порушують його права як власника,йому не вдається отримати субсидії на комунальні послуги. Відповідачі позов визнали. Представники третьої особи Баранинської об`єднаної територіальної громади Ужгородського району Закарпатської області та служба у справах дітей Баранинської об`єднаної територіальної громади Ужгородського району Закарпатської області, пояснень щодо позову не надали. Інші процесуальні дії у справі. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2022 справу передано на розгляд на судді Голяні О.В. 26.10.2022 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.11.2022 відкрито провадження по справі, постановлено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, залучено до участі у справі службу у справах дітей Баранинської об`єднаної територіальної громади Ужгородського району Закарпатської області. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.12.2022 року прийнято заяву представника позивача від 06.12.2022 року про збільшення позовних вимог, постановлено розглядати справу з урахуванням збільшених позовних вимог. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Заяви (клопотання) учасників справи. 31.10.2022 та 03.11.2022 року позивачкою позивачем [PERSON] на виконання ухвали суду усунуті недоліки позовної заяви. 28.11.2022 представником позивача [PERSON] адвокатом Бойко Б.Б. через канцелярію суду заявлено клопотання про розгляд справи без їх участі, проти заочного розгляду справи не заперечують. 28.11.2022 представником третьої особи та залученої на виконання своїх повноважень особи, подано до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника такого відділу. 06.12.2022 року представник позивача адвокат Бойко Б.Б. подав до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить суд визнати [PERSON] , [INFO] такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . 07.12.2022 року представник позивача адвокат Бойко Б.Б. подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, звільшені позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Бойко Б.Б. в судове засідання не з`явились, 07.12.2022 року через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи у їх відсутності, збільшені позовні вимоги визнають в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , малолітня [PERSON] , в судове засідання не з`явились. 12.12.2022 року представником відповідачів адвокатом Тягур І.І. подано до суду заяву про визнання позовних вимог [PERSON] , справу просить розглянути без його участі та без участі відповідачів. Фактичні обставини, встановлені судом. Позивачка [PERSON] з 24.03.2008 року являється одноосібним власником будинку [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування, який посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя А.Й., за реєстровим номером №1144; витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №18392574 від 06.04.2008 року. Відповідно до довідки виданої в.о. старости с. Холмець [PERSON] , №84 від 16.06.2022 року за адресою: [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до відповіді на запит Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.11.2022 року повідомлено, що згідно даних реєстру територіальної громади та картотеки реєстраційного обліку місця проживання (з 2016 року) Баранинської сільської ради відповідачі по справі [PERSON] , 2004 року народження, [PERSON] , 1978 року народження, [PERSON] , 2016 року народження та [PERSON] , 1960 року народження, зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , однак не проживають за адресою реєстрації, їх місце фактичного проживання не відоме, оскільки виїхали за кордон. Оцінка Суду. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша стаття 321\~Цивільного кодексу\~України (далі - ЦК)). Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319, 391\~ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд. Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику майна право вимагатиусунення перешкоду здійснені ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно із положенням ст.391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкоду здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Судом встановлено, що позивач є власником спірного будинку. Виходячи із порівняльного аналізу ст. ст. 383, 391, 405\~Цивільного кодексу\~України та ст. ст. 64, 150, 156 Житлового кодексу, слід дійти висновку, що положення ст.ст.383, 391\~ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинок, квартиру від будь-яких осіб, у тому числі і тих, які не є і не були членами його сім`ї, а положення ст.405 ЦК України, ст.ст. 64, 150, 156\~Житлового кодексу регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, відтак, припинення права власності власника житла припиняє право членів його сім"ї (в т.ч. і колишніх, при відсутності договірних відносин) на користування цим житлом. Право користування чужим майном може бути встановлено договором, законом, заповітом або рішенням суду. Будь-які правочини, на підставі яких відповідач був би наділений правом на користування спірною квартирою (найм, оренда, тощо) не вчинялись. Відповідачі спільним побутом із позивачем не пов`язані і протягом тривалого часу в будинку не проживають, тому їх право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна. Відповідно до статей 12, 81\~ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В даній справі надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для припинення права відповідачів користування житловим приміщенням. Виходячи з вищевикладеного, суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню повністю.

Outcome: approved