Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-08 00:00:00

[PERSON] (далі - позивачка)\~звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до [PERSON] (далі - відповідач), в якій прохає суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем [PERSON] , зареєстрований Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 23.07.2021, актовий запис №533 та стягнути з відповідача понесені судові витрати. В обґрунтування позову позивачка посилається на те, що 23.07.2021 між нею та відповідачем [PERSON] було укладено шлюб, зареєстрований Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). З січня 2022 року сімейне життя почало погіршуватися, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин, кожен з подружжя має різні погляди на шлюб та сім`ю. Шлюбно-сімейні відносини, ведення спільного господарства припинено. Позивачка вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам. Від шлюбу подружжя дітей не має. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.11.2022 цивільну справу за позовом представника [PERSON] адвоката Багмата Петра Дмитровича до [PERSON] про розірвання шлюбу, передано за підсудністю на розгляд до Київського району м.Харкова. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 26.12.2022 визначено по вказаній цивільній справі головуючу суддю Лисиченко С.М. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 28.12.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Позивачка у судове засідання, призначене на 09.01.2023, не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. Представник позивачки [PERSON] адвокат Багмат П.Д. подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи без його участі та за відсутності позивачки. Позовні вимоги підтримують, наполягають на їх задоволенні. Прізвище після розірвання шлюбу залишити « [PERSON] ». Відповідач у судове засідання, яке призначене на 09.01.2023, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. Представник відповідача [PERSON] адвокат Плугатирьова Н.В. подала до суду заяву про розгляд справи без її участі та за відсутності відповідача. Позовні вимоги визнали в повному обсязі, позов просили задовольнити повністю. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до вимог частини 2\~статті 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до\~даних свідоцтва\~про укладення\~шлюбу серії\~ [NUMBER] від 23.07.2021, між\~ [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ,\~укладено\~шлюб,\~зареєстрований\~23 липня 2021 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №533. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] . Від шлюбу сторони дітей не мають. \~ \~ \~ \~Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України\~\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з частиною 1 статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України). Згідно з статтею 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до статті 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком. Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також права їхніх дітей, суду не надано. Враховуючи вищевикладене,\~та визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають\~задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці [PERSON] прізвище - [PERSON] . Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Частиною 2 статті 142 передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496 грн.20 коп. На підставі частини 1 статті 142 ЦПК України, частини 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» з наступними змінами, у зв`язку з визнанням позову відповідачем позивачці слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 496 грн. 20 коп.

Outcome: approved