Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-24 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з уточненим позовом, в обґрунтування якого вказала, що вона є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , земельних ділянок з кадастровими номерами: 6324280500:03:000:0122, 6324280500:04:000:0719, 6324280500:04:000:0717. Спадкоємцем першої черги є саме вона, але своєчасно не звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що цьому завадили її фізичний та емоційний стан. Крім того, перебувала на стаціонарному лікуванні з діагнозом: «закритий уламковий перелом п`ятої плесневої кістки лівої стопи». Після виписки почувала себе ослабленою, та не могла пересуватися на великі відстані. Крім того, у зв`язку з тим, що на території України введено режим воєнного стану, вона була вимушена покинути м. Лозова Харківської області та переїхати проживати до м. Полтава. 17.10.2022 року вона звернулася до приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Руденко Т.В. з метою подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Постановою приватного нотаріуса їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного просить визначити їй додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Руденко Тетяни Василівни заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері, [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивачка в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, уточнені позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні в повному обсязі. Представник відповідача - Лозівської міської територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за відсутності представника Лозівської міської ради Харківської області та просила вирішити справу на розсуд суду. Представник відповідача - Нововодолазької селищної ради Харківської області в судове засідання не з`явився, надав заяву у якій просив розглянути дану справу за їх відсутності. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню на таких підставах. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями ст.ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Лозівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонаьного управління Міністерства юстиції (м.Харків). Позивачка [PERSON] є донькою померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданого виконкомом Валківської районної ради депутатів Харківської області. Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00038252742 від 25.01.2023 року, [PERSON] 18 серпня 1979 року уклала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ». Шлюб розірвано 22 грудня 1987 року. На день смерті [PERSON] на праві приватної власності належали: квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] ; земельні ділянки з кадастровими номерами: 6324280500:03:000:0122, 6324280500:04:000:0719, 6324280500:04:000:0717, розташовані на території Знам`янської сільської ради Нововодоласького району, Харківської області, що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченого Руденко Т.В., приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області 28 жовтня 2014 року, зареєстрованого в реєстрі за №1851, Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, запис про право власності № 6976077 від 12.09.2014 року, № 7323155 від 14.10.2014 року, № 7661993 від 12.11.2014 року. Згідно договору дарування права на земельну частку /пай/ посвідченого сертифікатом, посвідченого Змієвською Т.М., державним нотаріусом Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області від 21 квітня 2000 року, [PERSON] прийнято у дар право на земельну частку,/пай/,посвідчене сертифікатом, площею 8,35 умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі /на місцевості/. Місце розташування земельної частки /пай/ КСП «Іскра», Нововодолазького району Харківської області. Із листа [PERSON] , приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області за вих №244/01-16 від 17.10.2022 року, вбачається, що [PERSON] зверталася до нотаріуса з питання оформлення спадщини після смерті матері, але їй було роз`яснено, про неможливість прийняття спадщини в зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або законом. Статтями\~1216,\~1218 ЦК України\~встановлено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст.1220-1221,\~1223 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивачка названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини в шестимісячний строк не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для цілей спадкового законодавства місцем постійного проживання особи є зареєстроване відповідно до\~Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»\~місце проживання. У зв`язку з цим, для прийняття спадщини як за заповітом так і за законом необхідно подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, посилається на ті обставини, що в період з 29.11.2021 року по 30.12.2021 року перебувала на лікуванні та у зв`язку з уведення на території України з 24 лютого 2022 року режиму воєнного стану, вона вимушена була покинути своє постійне місце проживання та переїхати до іншого місця, на підтвердження чого надала відповідні документи. Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р у справі № 565/1145/17, яка в силу\~ст.263 ЦПК України\~враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~81\~ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Про розподіл судових витрат позивачка не заявила. На підставі викладеного,

Outcome: approved