Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-25 00:00:00

[PERSON] (надалі також позивач, [PERSON] ) звернулась до Новосанжарського районного суду Полтавської області з позовною заявою, направленою засобами поштового зв`язку 29 грудня 2022 року, що містить позовні вимоги до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області (надалі також відповідач) про визначення для неї додаткового строку тривалістю у 2 (два) місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлого [INFO] батька [PERSON] . Ухвалою суду від 04 січня 2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с. 19). Ухвалою від 16 січня 2023 року Новосанжарський районний суд Полтавської області закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті (а.с. 26). Аргументи учасників справи В обґрунтування позовних вимог, [PERSON] посилалась на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку житловою площею 25, 9 кв. м. з господарськими побудовами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення садівництва площею 0,0600 га, яка знаходиться на території с. Клюсівка, Полтавський район, Полтавська область. [PERSON] є спадкоємицею за законом першої черги після померлого батька [PERSON] . Спадщина відкрилася [INFO] . Маючи намір прийняти спадщину, позивачка ще навесні 2022 року звернулась до Новосанжарської державної нотаріальної контори, де їй повідомили, що на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було зупинено строки для прийняття спадщини, а також їй повідомили про відсутність державного нотаріуса на робочому місці. Пізніше їй стало відомо, що на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Отже, строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] скінчився [INFO] . Позивачка звернулась до державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори Уманця М.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно [PERSON] . Однак постановою державного нотаріуса від 02 листопада 2022 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тієї причини, що нею було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини, тому нотаріус виніс відповідну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де зазначив про можливість звернутись до суду з приводу визначення додаткового строку, необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним [PERSON] звернулась до суду з відповідною позовною заявою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач у судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином (а.с. 28). 26 січня 2023 року [PERSON] подала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, в якій також просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с. 30). Відповідач не забезпечив явку в судове засідання свого уповноваженого представника, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином (а.с. 29). Від Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області до суду 16 січня 2023 року надійшла заява про розгляд справи без участі представника селищної ради та за наявними в матеріалах справи документами. Вказано, що відповідач проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 24). Правом подати до суду відзив на позовну заяву у встановлений в ухвалі строк відповідач не скористався. Відповідно до частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з частиною 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладені норми цивільно-процесуального законодавства, судове засідання проведено за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступне. Обставини справи, встановлені судом З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , її батьками є батько - [PERSON] та мати - [PERSON] , що підтверджується наданої копією свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с. 13). 31 березня 1990 року [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] », на підтвердження чого до суду надано свідоцтво про укладення шлюбу від 31 березня 1990 року серії [NUMBER] (а.с. 13). Зважаючи на викладене, [PERSON] є батьком [PERSON] . Судом встановлено, що [INFO] в смт Нові Санжари, Полтавський район, Полтавська область, у віці 83 років помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, зокрема: земельна ділянка площею 0,060 га для ведення садівництва, яка розташована на території с. Клюсівка, Клюсівська сільська рада, що підтверджується копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії Р2 - № 602206 (а.с. 9). Також, з матеріалів справи вбачається, що [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності разом із [PERSON] належала квартира за адресою: [ADDRESS] , загальна площа квартири 47,9 кв. м., що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 07.05.1998 № 234 (а.с. 10). Також, відповідно до довідки приватного нотаріуса Новосанжарського районного нотаріального округу Семиволоса О.В. від 27.04.2021 № 01-16/89 встановлено, що цим нотаріусом заведено спадкову справу № 28/2021 після померлої [PERSON] , і спадкоємцем за законом на житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , що на підставі договору купівлі-продажу від 22 серпня 2000 року (а.с. 11) належав [PERSON] , є її чоловік [PERSON] (а.с. 15). З відомостей, що містяться у постанові державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори від 02.11.2022 № 774/02-31 вбачається, що спадкова справа після померлого [PERSON] не заводилась (а.с.8). З цієї ж постанови державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори, встановлено, що видати свідоцтво про право на спадщину на дане майно на ім`я [PERSON] неможливо, так як нею у встановлений законом термін не подавалась заява про прийняття спадщини після померлого [PERSON] , як спадкоємцем згідно з законом. Вказано, що прийняти та зареєструвати заяву про прийняття спадщини після шестимісячного терміну, без рішення суду, що набрало законної сили, про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в книзі обліку та реєстрації спадкових справ не має можливості, так як нею пропущено термін для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, позивач вказувала на те, що вона була позбавлена можливості вчинити відповідні дії у зв`язку із введенням на території України воєнного стану у зв`язку із збройною агресією російської федерації, внаслідок чого існувала систематична загроза ракетних обстрілів. Надаючи оцінку вказаним обставинам, суд виходить з наступного. Норми права, які підлягають застосуванню Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтею 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно зі статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно з пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» із внесеними змінами Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на час вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі N 750/262/20 (провадження N 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі N 145/148/20 (провадження N 61-16153св20). У частині першій статті 1269 ЦК України зазначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина друга статті 1269 ЦК України). Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі; не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, про відмову від неї або заяви про їх відкликання, складені від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей (пункти 3.3, 3.6 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5). Висновки щодо правозастосування Як встановлено судом, спадкодавець [PERSON] помер [INFO] . З матеріалів справи, позивач [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом, звернулась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] лише у листопаді 2022 року. З урахуванням постанови Кабінету Міністрів України № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 із внесеними змінами, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, отже строк прийняття спадщини продовжено до 10 місяців. Таким чином, кінцевий строк подання заяви для прийняття спадщини після померлого [PERSON] [INFO] . Із заявою про прийняття спадщини позивач звернулась на початку листопада 2022 року. Тобто позивач пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини більше ніж на місяць. Враховуючи процитовані вище норми, суд зазначає, якщо спадкоємець пропустив встановлений строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом встановлено, що позивач пояснює поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тим, що вона була позбавлена можливості вчинити відповідні дії у зв`язку із введенням на території України воєнного стану через збройну агресію російської федерації, внаслідок чого існувала систематична загроза ракетних обстрілів. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Така правова позиція була неодноразово викладена у постановах Верховного Суду, в тому числі у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, у постанові від 25.03.2020 у справі № 642/2539/18-ц, у постанові від 05.04.2021 року у справа N 591/1271/18. Суд зазначає, що на території України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан. Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Таким чином, на момент розгляду справи в Україні триває воєнний стан. Указом Президента України від 17 травня 2022 року№ 341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 передбачено, що з 05 години 30 хвилин, в Україні продовжено дію воєнного стану строком на 90 діб до 21 листопада 2022 року. Указом Президента\~України від\~07\~листопада 2022\~року№ 757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. При розгляді даної справи суд вважає поважними причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними перешкодами, а саме введенням у державі воєнного стану. Суд зазначає, що після введення в Україні з 24.02.2022 воєнного стану, реалізація права на спадкування ускладнилася через масову евакуацію громадян, відключення державних реєстрів, проблем із зв`язком та транспортом, загрозою ракетних ударів. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд дійшов висновку, що вказані обставини, пов`язані із введенням воєнного стану в державі, свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , які в свою чергу не залежали від волі позивача та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини. Також, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Враховуючи наведене вище, суд зазначає, що пропуск позивачем строку для прийняття спадщини у даному випадку не має стати причиною усунення [PERSON] від права на спадкування за законом. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved