Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 05 травня 2021 року за вх. № 4382/21 до Кобеляцького районного суду Полтавської області засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Акент-Банк» (далі - АТ «А-Банк»), підписана представником позивача за довіреністю Шкапенком Олександром Віталійовичем, до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. У поданому позові ставиться вимога про стягнення з [PERSON] на користь позивача заборгованості за кредитним договором без номеру від 16.12.2019 у розмірі 19405 гривень 98 копійок станом на 26.01.2021, яка складається із заборгованості за кредитом у сумі 12832 гривень 00 копійок, заборгованості за процентами за користування кредитом у сумі 6423 гривень 98 копійок, заборгованості за штрафами у сумі 150 гривень 00 копійок. Водночас позивач прохає стягнути з відповідача судові витрати в розмірі 2270 гривні 00 копійок, розглядати справу за відсутності представника АТ «А-Банк» та не заперечує проти винесення заочного рішення в разі неявки відповідача в судове засідання. Позов обґрунтовується тим, що 16.12.2019 [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» з метою укладання кредитного договору без номеру та отримання кредитної кратки. Відповідно до умов договору без номеру від 16.12.2019 [PERSON] отримав кредит у виді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44,40 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідач підтвердив свою згоду те, що підписана анкета-заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та банком Договір надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. [PERSON] у порушення умов договору у встановлений строк не проводив чергові платежі, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 26.01.2021 року становить 19405 гривень 98 копійок станом на 26.01.2021, яка складається із заборгованості за кредитом у сумі 12832 гривень 00 копійок, заборгованості за процентами за користування кредитом у сумі 6423 гривень 98 копійок, заборгованості за штрафами у сумі 150 гривень 00 копійок. Також позивач вказував, що\~ в\~ зв`язку з невиконанням відповідачем\~\~ умов\~\~ укладеного\~\~\~ між\~\~\~\~ ними\~\~\~\~ Кредитного\~\~\~\~ договору\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № SAMABWFC10073034108\~ від 16.12.2019\~\~ в\~\~\~\~ нього\~ утворилася заборгованість в сумі\~ 22 832,72 грн, яку Банк\~ прохав стягнути з відповідача. За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями 05 травня 2021 року позовну заяву передано на розгляд судді Кобеляцького районного суду Полтавської області Макарчуку С.М. 13 травня 2021 року за вх. № 4615/21 до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла відповідь Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області № 197-14-26/1 від 11.05.2021, відповідно до якої [PERSON] зареєстрований\~ за адресою: [ADDRESS] (а.с. 26). Ухвалою суду від 14 травня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 07 червня 2021 року. Ухвалою суду від 07 червня 2021 року судове засідання відкладено, у зв`язку з клопотанням представника відповідача для ознайомлення з матеріалами справи на 23 червня 2021 року. Ухвалою суду від 23 червня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано термін позивачу\~ для усунення недоліків з терміном п`ять днів. Ухвалою суду від 02 серпня 2021 року продовжено розгляд справи та призначено у справі судове засідання на 25 серпня 2021 року. Ухвалою суду від 25 серпня 2021 року здійснено перехід за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 20 вересня 2021 року. Ухвалою суду від 20 вересня 2021 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою представника позивача на 18 жовтня 2021 року. Ухвалою суду від 18 жовтня 2021 року судове засідання відкладено у зв`язку з призначенням судової почеркознавчої експертизи на 02 листопада 2021 року. 02 листопада 2021 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку зі спільним клопотанням відповідача і його представника про витребування із з Полтавської дирекції АТ «Укрпошта» оригіналів документів з підписом відповідача [PERSON] , а саме, відомостей на виплату пенсій, грошової допомоги за вересень-грудень 2019 року та січень-березень 2020 року на 06 грудня 2021 року. 06 грудня 2021 року підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному на 20 січня 2022 року. Ухвалою суду від 20 січня 2022 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 23 лютого 2022 року. Протокольною ухвалою від 23 лютого 2022 року у судовому засідання оголошено перерву на 03 березня 2022 року. Судове засідання 03 березня 2022 року не відбулося у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, підготовче засідання призначено на 04 травня 2022 року. Ухвалою суду від 04 травня 2022 року провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 29 вересня 2022 року поновлено провадження та призначено підготовче судове засідання на 12 жовтня 2022 року. 12 жовтня 2022 року підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному на 22 листопада 2022 року. Ухвалою суду від 22 листопада 2022 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку неявкою сторін на 19 грудня 2022 року. Ухвалою суду від 19 грудня 2022 року закрити підготовче судове засідання, справу призначено до розгляду по суті на 16 січня 2023 року. У судовому засіданні 16 січня 2023 року: Відповідач та його представник заперечували проти позову, зазначивши, що [PERSON] кредитний договір та будь-які пов`язані з ним документи не підписував, кредит не отримував. На підставі цього, прохали суд відмовити позивачу в задоволенні позову. Водночас, представник відповідача прохав у разі задоволення позову звільнити відповідача від сплати судового збору. Представник позивача АТ «Акцент-Банк» не з`явився, про дату час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Позивач долучив до позовної заяви клопотання, у якому прохає справу розглянути без його присутності та повністю задовольнити позовні вимоги, проти винесення заочного рішення не заперечує. Суд, розглянувши та вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково. Судом встановлено, що 16.12.2019 шляхом підписання Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, [PERSON] отримав кредит у вияді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с.6 зворотня сторона). У заяві-анкеті зазначено, що відповідач ознайомлений з «Умовами та Правилами надання банківських послуг» і Тарифами користування кредитною карткою [PERSON] , які він повинен отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту банку. Посилання на дату редакцію Умов та Правил відсутнє. Відповідач за кредитним договором свої зобов`язання належним чином не виконує, заборгованість перед Банком не погашає, а тому станом на 26.01.2021 року утворилась заборгованість по кредиту в сумі 19405, 98 грн., яка складається із: - заборгованості за кредитом 12832,00 грн; - заборгованості по процентам за користування кредитом 6423,98 грн.; - заборгованості по штрафам 150,00 грн. (а.с.4). Заперечуючи факт підписання кредитного договору відповідачем заявлялося клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оплату якої відповідач брав на себе. Вказане клопотання було задоволено ухвалою суду від 04 травня 2022 року. Разом з тим, експертиза не була проведена через її неоплату відповідачем. Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що була передана йому позикодавцем) у строк та порядку, що встановлені договором. Частиною 2 статті 1050 Цивільного кодексу України визначено, що якщо договором встановлено обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому. Згідно ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання, а в ч.1 ст. 625 ЦК України зазначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Стаття 1054 ЦК України вказує, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 612 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Крім цього, згідно із частинами першою, другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно зі ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частиною 1 ст. 1055 ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив стягнути заборгованість за простроченим тілом кредиту, а також заборгованість по простроченим відсоткам. Як вбачається з матеріалів справи у Анкеті-заяві позичальника від 16.12.2019 року відсутні умови договору про встановлення відповідальності у нарахування відсотків за користування кредитом, пені, комісії, штрафів за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру, вона містить лише анкетні дані відповідача та її контактну інформацію. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги, в тому числі розмір і порядок нарахування відсотків, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, посилався на Витяг з Тарифів користування кредитною карткою «Зелена» та з Умов і Правил надання банківських послуг в АТ «АКЦЕНТ- БАНК», які розміщені на сайті: https://a-bank.com.ua/terms як невід`ємні частини спірного договору (а.с.6-15). Судом встановлено, що з наданих суду Витягу з Тарифів користування кредитною карткою «Зелена» та з Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» не вбачається реальних відсотків за користування кредитом у розмірі 44,40 % (поточна процентна ставка) щомісячно на суму залишку за кредитом та не зазначено 54,62 % процентної ставки прострочення кредиту. Велика Палата Верховного Суду (постанова від 03 липня 2019 року, справа №342/180/17, провадження № 14-131цс19) дійшла висновку, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті банку неодноразово змінювалися самим банком в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про нарахування відсотків за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів користування кредитною карткою Зелена та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин та не містять підпису позичальника про ознайомлення з ними під час укладення кредитного договору. Надані позивачем Правила надання банківських послуг АТ «Акцент-Банк», з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Тому відсутні підстави вважати, що при укладенні договору з відповідачем АТ «Акцент-Банк» дотримався вимог щодо повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк, а тому Витяг з Тарифів обслуговування кредитної карти Зелена та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» розміщені на сайті: https://a-bank.com.ua/terms, які містяться в матеріалах даної справи без підпису відповідача, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 16.12.2019 року шляхом підписання заяви-анкети. Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила кредитування і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що оскільки [PERSON] отримав у АТ «Акцент-Банк» кредитні кошти та взяв на себе обов`язки по виконанню договору, які на даний час не виконав, то з нього слід стягнути заборгованість, яка виникла внаслідок невиконання взятих на себе зобов`язань. В задоволенні позову в частині стягнення по процентам за користування кредитом та заборгованості за штрафами слід відмовити з підстав, наведених вище. Статтею 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до частин 1, 3 статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Зважаючи на вказане, для прийняття рішення про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати, суд має не лише враховувати майновий стан особи, але й встановлювати наявність визначених у пунктах 1-3 частини 1 статті 8 цього Закону підстав. Відповідач не є особою, на яку поширюється дія пункту 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір». Предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю, а тому визначені у пункті 3 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» обставини не встановлені. За пунктом 1 частини 1 статті 8 цього Закону, умовою для звільнення особи від сплати судового збору є те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Таким чином, для доведення існування умови, визначеної у пункті 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» відповідач мав зазначити, обґрунтувати та підтвердити належними доказами, що 5 відсотків його річного доходу менше розміру судового збору, однак вказане позивачем вказана вимога не була виконана. Зважаючи на це, відповідачем не доведено, що розмір його річного доходу є таким, за якого судовий збір буде перевищувати 5 відсотків доходу. При цьому слід звернути увагу, що відповідачем не наведено будь-яких інших відомостей, які б могли свідчити про таке майнове становище, за якого він не може сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі. Зважаючи на це, клопотання про звільнення [PERSON] від сплати судового збору задоволенню не підлягає. Оскільки позов задоволено частково, то із відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений при подачі до суду судовий збір пропорційно до задоволених вимог. Так, ціна позову при подачі до суду складала 19405,98 грн. Судом прийнято рішення про задоволення позову в розмірі 12832,00 грн., що складає 66,123950% від заявлених позовних вимог (12832,00 : 19405,98 * 100% = 66,123950%), а тому судовий збір слід стягнути в розмірі 1501,01 гривень.

Outcome: partial