Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-02 00:00:00

представник позивача [PERSON] адвокат Токар О.М. в позовній заяві просить суд визначити позивачу [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] додатковий строк у два місяці на прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що [INFO] померла мати позивач [PERSON] [PERSON] .. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] 02.04.2008 склала заповіт на свою дочку [PERSON] .. Однак після смерті матері [PERSON] вчасно не звернулася до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини, оскільки 24.02.2022 почалася війна і вона змушена була виїхати за кордон, оскільки вона проживала в м. Житомир, де велися активні бойові дії. Повернулася [PERSON] до України лише 10.09.2022, звернулася до нотаріальної контори по питанню оформлення спадщини, однак 27.09.2022 отримала постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] просить визнати причини пропуску поважними, а тому і звернулася до суду із вказаною позовною заявою. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву, в якій просить справу розглянути без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання про проведення судового засідання у її відсутності, Ватутінська міська рада Черкаської області повністю підтримує позовні вимоги, заперечень не має. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи вищевикладене та приписи ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без участі осіб, які в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що стверджується копією свідоцтва про смерть, актовий запис №296 (а.с.13). Позивач [PERSON] , [INFO] є дочкою [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис №3016 (а.с.10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] 02.04.2008 склала заповіт, де все своє майно заповіла своїй дочці [PERSON] , 1971 року народження, що стверджується копією заповіту (а.с.11). Позивач [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Звенигородського району нотаріального округу Черкаської області Побіянської Н.Б. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , як її спадкоємець та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.09.2022 (а.с.15), де у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно після смерті [PERSON] позивачу було відмовлено, так як у відповідності до змісту ст.1268, 1270 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, а для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу її відкриття, тобто закінчився шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Таким чином, пропущений строк для прийняття спадщини, нотаріусом роз`яснено питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в судовому порядку. Відмову від спадщини позивач не заявляла. Згідно ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Причиною поважності пропуску строку для прийняття спадщини є те, що на час відкриття спадщини в країні було введено військовий стан і позивач змушена була виїхати за кордон, оскільки вона проживала в м. Житомир, де велися активні бойові дії. Повернулася [PERSON] до України лише 10.09.2022, що стверджується відміткою в копії її закордонного паспорта (а.с.8-9). Таким чином позивач не мала можливості прибути до нотаріуса по питанню оформлення спадщини. Положеннями ст. 1269, 1272 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом цього строку не подав таку заяву, то він вважається таким, що не прийняв спадщину. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Конвенція та практика Європейського суду з прав людини, при розгляді справ судами застосовується як джерело права. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини численними рішеннями (у справах «Воловік проти України», «Копецький проти Словаччини», «Суханов та Ільченко проти України», «Беєлер проти Італії» та інших) сформувала позицію, що поняття «майно» та «власність», які міститься у ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції, є значно ширшим, ніж закріплено у ст. 41 Конституції України та чинному ЦК України, та мають автономне значення, яке не обмежується правом власності на матеріальні речі та не залежить від формальної класифікації у національному законодавстві, певні інші права та інтереси, які становлять майно, можуть також розглядатись як «право на власність» та відповідно як «власність» для цілей цієї статті. Визначення додаткового строку для прийняття спадщини не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. А тому, суд вважає за необхідним визначити позивачу додатковий строк в два місяці для подання нею заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що залишилася після смерті спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , з часу набрання рішенням суду законної сили. На підставі ст. 1270, 1272, 1276 ЦК України та

Outcome: approved