Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-27 00:00:00

04.01.2022 адвокат Галич Л.Б., яка представляє інтереси [PERSON] звернулася до Комінтернівського районного суду Одеської області з позовною заявою до [PERSON] , за результатом якої просить стягнути аліменти на утримання неповнолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі, що дорівнює 4000 грн. щомісячно. В обґрунтування позову зазначила, що під час шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , який розірвано 27.09.2021 рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області, у батьків народився син [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу сторони домовилися про те, що відповідач буде сплачувати добровільно аліменти на утримання сина в розмірі 4000 грн. щомісячно. 12.11.2021 відповідач на виконання домовленості перерахував на картковий рахунок позивачки 4000, 00 грн. на утримання дитини. 04.12.2021 відповідач перерахував 2000 грн., і повідомив, що більше надавати кошти на утримання дитини не буде. У зв`язку з чим, позивач вимушена звернутися до суду із даним позовом. Ухвалою суду від 14.01.2022 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. Позивач в судове засідання не з`явилася, надавши суду заяву про розгляд справи за її відсутності в порядку письмового провадження та задоволення позовної заяви з підстав, викладених у ній. Представник відповідача адвокат Латка І.В. у передбачений законом термін, 03.02.2022 надав відзив на позовну заяву та зустрічний позов який до спільного розгляду не прийнято через постійну неявку сторони відповідача та залишення розгляду справи в порядку спрощеного провадження. \~ \~ \~ \~Зі змісту відзиву на позовну заяву вбачається, що [PERSON] вважає позовну заяву [PERSON] такою, що не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Дійсно, після розірвання шлюбу між сторонами існувала усна домовленість, що у випадку, якщо вони будуть проживати окремо один від одного, а дитина залишиться проживати із матір`ю позивачем [PERSON] , відповідач буде за власним бажанням надавати матеріальну допомогу на утримання дитини. Однак, після розірвання шлюбу вирішити квартирне питання сторонам не вдалося та вони продовжили проживати разом в одній квартирі, оскільки відповідачеві належить Ѕ частина спільної квартири. Дитина також проживала з батьками. Незважаючи на факт розірвання шлюбу, відповідач не забував про свої батьківські обов`язки та всіляко приймав участь у вихованні дитини, забезпечував (в т.ч. матеріально) належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального та соціального розвитку дитини. Приділяє весь свій вільний час вихованню та спілкуванню з сином. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, будучи обізнаним про дату, час та місце судового розгляду справи. Судові засідання, призначені на 20.06.2022, 25.07.2022, 29.08.2022, 03.10.2022, 24.10.2022, 22.11.2022 були відкладені у зв`язку із поданням відповідачем клопотань, за змістом яких останній просив відкласти судовий розгляд справи на іншу дату у зв`язку з введенням воєнного стану, а також тим, що він являється внутрішньо переміщеною особою на підтвердження чого зазначав номери відповідних довідок без представлення документів суду. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Відповідно до ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ відповідно до\~пункту 31\~частини першої статті 85 Конституції України та\~статті 5\~Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Пунктом 3 зазначеного Указу, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового\~режиму воєнного стану, обмежені конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтею 33 Конституції України, а саме свобода пересування. Відповідно до постанови Верховного Суду від 14.07.2022 у справі № 260/4504/20, за загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та інше, має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Враховуючи, що зазначена справа стосується прав та законних інтересів дитини, суд дійшов висновку про наявність штучного затягування процесу з боку відповідача та неможливість постійного відкладення судового розгляду справи із підстав, зазначених відповідачем у своїх клопотаннях. Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України,\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши позовну заяву, дослідивши та проаналізувавши зібрані у справі докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Судовим розглядом встановлено, що у батьків [PERSON] та [PERSON] від шлюбу народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області від 15.08.2022 у справі № 504/1172/22 задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , за участі третьої особи- орган опіки та піклування в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області та визначено місце проживання сина [PERSON] разом із матір`ю. Згідно ст.180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до\~ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платників аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно ч.1 ст.184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Згідно ч.ч.1-3\~ст.12\~ЦПК\~України,\~цивільне\~судочинство\~здійснюється на\~засадах\~змагальності\~сторін. Учасники\~справи\~мають\~рівні права\~щодо\~здійснення\~всіх процесуальних\~прав\~та\~обов`язків,\~передбачених\~законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ч.ч.1,\~5,\~6\~ст.81\~ЦПК\~України,\~кожна\~сторона\~повинна довести\~ті\~обставини,\~на\~які\~вона посилається\~як\~на\~підставу своїх\~вимог\~або\~заперечень,\~крім\~випадків,\~встановлених\~цим\~Кодексом.\~Докази\~подаються\~сторонами та\~іншими\~учасниками\~справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~Згідно ч.1 ст.191 ЦПК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Суд роз`яснює, що відповідно до ч.1\~ст.192 Сімейного кодексу України,\~розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них. Питання щодо судових витрат суд вирішує з врахуванням положень\~ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved