Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-19 00:00:00

Позивач ПАТ Державний ощадний банк України» в особі філії Закарпатське обласне управління Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» звернувся в суд з позовною заявою до до [PERSON] , [PERSON] , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації, про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Позов мотивований тим, що 17 серпня 2007 року між ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі Філії - Закарпатського обласного управління «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 71708/2, згідно з яким позивач надав відповідачу кредит в розмірі 32 000 дол. США, зі сплатою за користування кредитними коштами 13,5\~%\~річних. Кредит було надано на 10 років з терміном остаточного погашення кредиту не пізніше 16.08.2017 року на споживчі потреби. В забезпечення виконання боржником взятих на себе зобов`язань щодо повернення суми боргу за Кредитним договором № 71708/2 від 17.08.2007 р. між ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі Філії Закарпатське обласне управління ВАТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено Іпотечний договір № 415 від 17.08.2007 року, у відповідності до якого іпотекодавець передав в іпотеку кредитору/іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: домоволодіння [ADDRESS] , має загальну площу 115,7 кв. м., житлову площу - 60,1 кв. м. зі всіма невід`ємними її приналежностями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку площею 0,2500 га., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що в результаті систематичного порушення умов кредитного договору, станом на 12.11.2012, заборгованість [PERSON] за Кредитним договором перед Позивачем - ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі Філії - Закарпатське обласне управління ПАТ «Державний ощадний банк України» становить 49 813,38 дол. США (станом на 12.11.2012 року складає 398 158 гривень 34 коп.), в тому числі 30 295,32 дол. США (станом на 12.11.2012 року складає 242 150 гривень 49 коп.) основного боргу, 18 029,78 дол. США (станом на 12.11.2012 року складає 144 112 гривень 03 коп.) відсотків за користування кредитом, 1 142,68 дол. США (станом на 12.11.2012 року складає 9 133 гривень 44 коп.) пені за несвоєчасне погашення кредиту та 345,60 дол. США (станом на 12.11.2012 року складає 2 762 гривень 38 коп.) пені за несвоєчасне погашення відсотків за користування кредитними коштами. Зазначає, що AT «Ощадбанк» неодноразово направляв відповідачам письмові попередження про наявність простроченої заборгованості та намір стягнути її у судовому порядку у випадку непогашення її позичальником добровільно. Відповідачі отримували вказані повідомлення, але заборгованість за Кредитним договором в повному обсязі ними не була погашена Також вказує, що на даний час в житловому будинку [ADDRESS] проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Наявність осіб, зареєстрованих в будинку, на який звертається стягнення, може негативно відобразитися на його ціні, а також буде перешкоджати реалізації предмета іпотеки. На підставі наведеного просить суд: \~ \~ \~ \~ 1.Достроково стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління ПАТ «Державний ощадний банк України» заборгованість з кредитним договором в розмірі 49 813,38 дол. США. 2.Звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором № 415 від 17.08.2007 р., укладеного між відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк» та [PERSON] на нерухоме майно, а саме: домоволодіння [ADDRESS] , має загальну площу 115,7 кв. м., житлову площу - 60,1 кв. м. зі всіма невід`ємними її приналежностями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельна ділянка площею 0,2500 га., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належать відповідачу-майновому поручителю на праві власності, для погашення кредитної заборгованості [PERSON] за Кредитним договором № 71708/2 від 17.08.2007 року, розмір якої становить 49 813,38 дол. США. 3.Встановити початкову ціну предмета іпотеки за Іпотечним договором № 415 від 17.08.2007 р., укладеного між відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк» та [PERSON] на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. 4.Визначити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів, кошти отримані від реалізації предмета іпотеки направити на погашення заборгованості Боржника [PERSON] перед публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк». 5.Виселити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які зареєстровані та проживають в житловому будинку [ADDRESS] зі зняттям з реєстраційного обліку. Представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої просив суд : \~ \~ \~ \~ Достроково стягнути з [PERSON] на користь «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське управління ПАТ «Державний ощадний банк України» заборгованість за кредитним договором в розмірі 81\~768,68 дол.\~США,\~в тому\~числі 30\~295,32\~дол.\~США основного\~боргу,\~4423,12\~ дол.\~США пені за несвоєчасне погашення кредиту, 2 794,45 дол. США 3% річних за несвоєчасне погашення кредиту, 11 872,15 дол. США інфляційних нарахувань за несвоєчасне погашення кредиту, 18 245,63дол. США відсотків за користування кредитом, 2 663,86 дол. США пені за несвоєчасне погашення відсотків, 2 425,04 дол. США 3% річних за несвоєчасне погашення відсотків за користування кредитом, та 9 049,11дол. США інфляційних нарахувань за несвоєчасне погашення відсотків за користування кредитом; Звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором № 415 від 17.08.2007 \~ \~ \~ \~р., укладеного між відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк» та [PERSON] на нерухоме майно, а саме: домоволодіння [ADDRESS] , має загальну площу 115,7 кв. м., житлову площу - 60,1 кв. м. зі всіма невід`ємними її приналежностями, що знаходиться за адресою: \~ \~ \~ \~ [ADDRESS] ; земельну ділянку, площею 0,2500 га,, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належать відповідачу-майновому поручителю на праві власності, для погашення кредитної заборгованості [PERSON] за Кредитним пором № 71708/2 від 17.08.2007 року, розмір якої становить 81 768,68 дол. США. Встановити початкову ціну предмета іпотеки за Іпотечним договором № 415 від 17.08.2007 р., укладеного між відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк» та [PERSON] на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Визначити спосіб реалізації реалізації предмета іпотеки шляхом проведення торгів, кошти отримані від реалізації предмета іпотеки направити на погашення заборгованості Боржника - [PERSON] перед публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Закарпатське обласне управління AT «Ощадбанк» Виселити Ур Людмилу Іванівну, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які зареєстровані та проживають в житловому будинку [ADDRESS] . Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.10.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, при цьому подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести без його участі, позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Проти розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечує. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, клопотань про відкладення справи до суду не надходило. Представник третьої особи - Служби у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно, оскільки проти цього не заперечує представник позивача. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку. Згідно ч. 1, 3\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно зі\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що 17 серпня 2007 року між ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі Філії - Закарпатського обласного управління «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 71708/2, відповідно до умов якого позивач надав відповідачу кредит в розмірі 32 000 дол. США, зі сплатою за користування кредитними коштами 13,5 % річних, строком на 10 років, з терміном остаточного погашення кредиту не пізніше 16.08.2017 року на споживчі потреби. Судом також встановлено, що в забезпечення повернення кредитних коштів між ВАТ «Державний ощадний банк України» в особі Філії Закарпатське обласне управління ВАТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено Іпотечний договір № 416 від 17.08.2007 року, у відповідності до якого іпотекодавець передав в іпотеку кредитору/іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: домоволодіння [ADDRESS] , має загальну площу 115,7 кв. м., житлову площу - 60,1 кв. м. зі всіма невід`ємними її приналежностями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку площею 0,2500 га., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 6.1. даного іпотечного договору визначено, що у випадку невиконання або неналежного виконання зобов`язання передбачено звернення стягнення на предмет іпотеки (нерухоме майно. Як вбачається з розрахунку заборгованості за договором № 71708/2 від 17.08.2007 року заборгованість за кредитом станом на 13.03.2015 року становить 81 768,68 дол. США, яка складається з наступного: 30 295,32 дол. США основного боргу, 4 423,12 дол. США пені за несвоєчасне погашення кредиту, 2 794,45дол. США 3% річних за несвоєчасне погашення кредиту, 11\~872,15 дол. США інфляційних нарахувань за несвоєчасне погашення кредиту, 18 245,63 дол. США відсотків за користування кредитом, 2 663,86 дол. США пені за несвоєчасне погашення відсотків, 2 425,04 дол. США 3% річних за несвоєчасне погашення відсотків за користування кредитом, та 9 049,11 дол. США інфляційних нарахувань за несвоєчасне погашення відсотків за користування кредитом. Згідно зі\~ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі\~ст. 1049 ч. 1 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст.ст.\~525,\~526,\~530 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до 530\~ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Згідно зі\~ст. 612 ч. 1 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Ч. 2 ст.612ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Статтею 589 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі\~ст. 590 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 575 ЦК України, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про іпотеку»\~іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця. Згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Відповідно доч.1ст.3 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Таким чином, іпотека як майновий спосіб забезпечення виконання зобов`язання є особливим (додатковим) забезпечувальним зобов`язанням, що має на меті стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання та запобігти негативним наслідкам порушення боржником своїх зобов`язань або зменшити їх. Ч. 5\~ст. 3 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. Ч. 6\~ст. 3 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що у разі порушення боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Ч. 1\~ст. 7 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. Відповідно до положень\~статті 11 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, майновий поручитель несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов`язання виключно в межах вартості предмета іпотеки. У разі задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки майновий поручитель набуває права кредитора за основним зобов`язанням. Частинами 1, 3 ст.33 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених\~статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Частиною 1\~ст. 39 Закону України «Про іпотеку», в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні); спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої\~статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки, початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. Частина 1 ст.41Закону України«Про іпотеку»\~у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачає, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої\~Законом України «Про виконавче провадження»\~, з дотриманням вимог цього\~Закону. Отже, реалізацію предмета іпотеки, на який звертається стягнення, слід проводити шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої\~Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього\~Закону. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в ході розгляду справи знайшли своє об`єктивне підтвердження обгрунтування позову та встановлено факт неналежного виконання відповідачами своїх зобов`язань, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність вимог позивача, а відтак останні підлягають задоволенню. Що стосується вимоги про виселення відповідачів, які зареєстровані та проживають в житловому будинку [ADDRESS] , то така задоволенню не підлягає, з огляду на наступне. Згідно з частиною 2 статті 39 ЗУ «Про іпотеку» одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя виносить рішення про виселення мешканців за наявності підстав, передбачених законом, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення. Частиною 1ст. 40 ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Нормою, яка встановлює порядок виселення із займаного житлового\~приміщення, є ст. 109 ЖК УРСР, у частині першій якої передбачені підстави виселення. Відповідно до ч. 2\~ст. 109 ЖК УРСР \~громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Постійне жиле приміщення, що надається особі, яку виселяють, повинно бути зазначено в рішенні суду. Таким, чином, частина 2 ст. 109 ЖК УРСР\~установлює загальне правило про неможливість виселення громадян із жилих приміщень, придбаних не за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, забезпеченого іпотекою цього приміщення, без одночасного надання іншого постійного жилого приміщення. Як виняток, допускається виселення громадян без надання іншого постійного жилого приміщення при зверненні стягнення на жиле приміщення, що було придбане громадянином за рахунок кредиту, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Оскільки будинок, який є предметом договору іпотеки, придбаний відповідачами не за рахунок отриманого кредиту, а також враховуючи відсутність постійного житлового приміщення, яке має бути надане їм одночасно з виселенням, суд вважає за необхідне відмовити в частині позовних вимог щодо виселення відповідачів. Згідно з\~Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим\~Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», на території України діє воєнний стан у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України. Законом України від 16 листопада 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні»»\~Верховна Рада України затвердила\~Указ Президента\~України від\~07 листопада\~ 2022року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного стану \~з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Відповідно до\~Закону України від 15 березня 2022 року №2120-IX«Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм наперіод дії воєнного стану»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Верховна Рада України доповнила\~розділ VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку»\~пунктом 5-2 такого змісту: «5-2.У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами,зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти),статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону». Отже, оскільки в Україні триває воєнний стан, виконання судового рішення у частині звернення стягнення на предмет іпотеки на прилюдних торгах підлягає зупиненню. Зупинення дій зазначених вище норм закону, не передбачає втрати кредитором права на звернення стягнення на предмет іпотеки (застави) у випадку невиконання боржником зобов`язань за договором, а лише тимчасово відтерміновує дії, спрямовані на виконання судового рішення. Приписи вказаних норм закону стосуються реалізації виконання судового рішення та не можуть впливати на право іпотекодержателя на судовий захист свого порушеного права шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. З огляду на викладене, рішення суду у цій справі про звернення стягнення на предмет іпотеки слід відстрочити до чинності\~Законом України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті". Враховуючи положення ст. ст.\~3,\~8,\~41,\~47 Конституції України, на підставі ст. ст.\~16,\~509,\~525,\~526,\~530,\~575,\~589,\~590,\~612,\~629,\~1049,1054 ЦК України,\~ст. 109 ЖК УРСР, ст. ст.\~1,\~3,\~7,\~11,\~33,\~38-41 Закону України «Про іпотеку»,\~ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», ст. ст.\~18,\~24 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні»,

Outcome: partial