Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-05 00:00:00

10 січня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Будинок Комфорту" до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 26 листопада 2019 року між ним та [PERSON] було укладено договір оренди майна з правом викупу. Об`єктом оренди був смартфон Smart/tel Xiaomi Mi 9T 6/64 GB Carbon Black. У зв`язку із неналежним виконанням умов договору у відповідача утворилася заборгованість, яка складає 97 137, 16 грн. та яку позивач просить стягнути на свою користь у судовому порядку. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2022 року цивільну справу № 753/223/22 передано судді Шаповаловій К.В. фактично справу було передано судді 12 січня 2022 року. 27 січня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою від 04 лютого 2022 року суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою суду від 26 липня 2022 року було призначено судове засідання у даній цивільній справі на 27 вересня 2022 року. Судове засідання призначене на 27 вересня 2022 року було відкладено у зв`язку з неявкою відповідача на 25 жовтня 2022 року на 15:30 год. Судове засідання призначене на 25 жовтня 2022 року не відбулось у зв`язку із тривалим відключенням електроенергії в приміщенні суду. Судове засідання було призначено на 06 грудня 2022 року. У судове засідання призначене на 06 грудня 2022 року сторони не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності (вх. № 58201). Причини неявки відповідача суду невідомі, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою, яка наявна в матеріалах справи (а.с.69). У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористалася своїм процесуальним правом та не направила суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до позовної заяви докази, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 26 листопада 2019 року між позивачем ТОВ «Будинок Комфорту» (орендодавець) та відповідачем [PERSON] (орендар) було укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144191126004. Відповідно до умов укладеного між сторонами договору, орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, а саме смартфон Smart/tel Xiaomi Mi 9T 6/64 GB Carbon Black (об`єкт оренд), з наступним переходом права власності на такий об`єкт на умовах визначених договором, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Згідно пункту 1.3 договору, вартість об`єкта оренди за цим договором погоджуються сторонами у додатку до цього договору. Відповідно до пункту 3.1. договору, орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом 5 -ти робочих днів з дати підписання договору. Пунктом 3.2 договору передбачено, що передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем здійснюється за актом приймання-передачі, за товарно-транспортною накладною або іншим документом, що підтверджує факт передачі об`єкта оренди у користування. Згідно положень пункту 4 договору, строк оренди сторонами погоджується у додатках до договору. Відповідно до анкети-згоди клієнта, термін договору складає 24 місяці. Розмір щомісячного платежу становить - 1349 грн. У відповідності до пункту 5.1. договору, сторони погодили, що сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у додатку до цього договору. Судом встановлено, що позивач виконав свої зобов`язання за договором в повному обсязі, надав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно (об`єкт оренди), про що складено між сторонами відповідний акт №1144191126004 приймання-передачі товару від 26 листопада 2019 року, відповідно до пункту 1 якого відповідач об`єкт оренди прийняв, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Відповідач перевірив та підтвердив справність об`єкту оренди, його зовнішній вигляд, технічний стан, комплектність та інші характеристики для можливості належного використання об`єкта оренди за цим договором. Натомість, відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконує, та не вносить орендні платежі, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість по сплаті орендних платежів у розмірі 29678,00 гривень. Відповідно до пункту 8.4. договору, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75,00 гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим договором. Згідно пункту 8.5 договору, у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від вартості об`єкта оренди, визначеної відповідно до п. 1.3. договору, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною відповідно до п. 1.3. договору, або повернути об`єкт оренди. Відповідно пункту 5.4 договору, дострокове повернення об`єкта оренди можливе лише після спливу мінімального строку користування, що погоджується сторонами у додатку до договору. Вбачається, що відповідач в момент укладення договору підтвердив, що укладання договору відповідає його інтересам (п. 10.1.1. договору), волевиявлення є вільним, усвідомленим і відповідає його внутрішній волі (п. 10.1.2. договору), умови договору зрозумілі і відповідають реальній домовленості сторін (п. 10.1.3. договору), сторони досягли згоди з усіх істотних умов цього договору (п. 10.1.8. договору). В зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору, 28 грудня 2021 року позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості, відповідно до якої ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» повідомило відповідача про розірвання договору та зобов`язання орендаря здійснити викуп об`єкта оренди, за ціною визначеною в договорі. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України, передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші, тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України (ч. 2 cт. 509 ЦК України). Відповідно до вимог статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно статей 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК. Відповідно до статті 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Таким чином, договір оренди майна з правом викупу є комбінованим договором, та до набуття права власності на майно орендарем, до спірних правовідносин застосовуються норми, що регулюють правовідносини за договором оренди. Згідно із статтею 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Згідно положень частини другої статті 782 ЦК України у разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору. Згідно із частинами 1, 5 статті 762 ЦК України за оренду майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частинами 1, 3 статті 691 ЦК України визначено, що покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу, або, якщо вона не встановлена у договорі і не може бути визначена виходячи з його умов, - за ціною, що визначається відповідно до статті 632 цього Кодексу, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу. Якщо договором купівлі-продажу встановлено, що ціна товару підлягає зміні залежно від показників, що зумовлюють ціну товару (собівартість, затрати тощо), але при цьому не визначено способу її перегляду, ціна визначається виходячи із співвідношення цих показників на момент укладення договору і на момент передання товару. Частиною першою статті 692 ЦК України визначено, що покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Відповідно до умов укладеного між сторонами договору, сторони погодили умови щодо сплати щомісячних орендних платежів, та умови внесення плати за придбання у власність майна. Також сторонами було визначено в п. 8.5. договору умови придбання товару у разі розірвання договору оренди майна з правом викупу. ТОВ «Будинок Комфорту» виконало умови договору у повному обсязі та передало відповідачу об`єкт оренди протягом 5 (п`яти) робочих днів здати підписання договору, про що свідчить акт приймання-передачи товару від 26 листопада 2019 року. Однак, орендар, всупереч умов договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого орендна плата останнім не здійснювалась та сформувалась заборгованість в сумі 29678 грн, яка підлягає стягненню з відповідача. Крім того, з урахуванням зазначених вище умов договору та встановлених судом під час розгляду обставин, підлягає задоволенню вимога позивача про стягнення з відповідача суми штрафу за розірвання договору в розмірі 14839 грн, сума вартості об`єкту оренди в розмірі 32376 грн. Стосовно суми штрафів та пені за прострочені орендні платежі в розмірі 20244,16 грн, суд зазначає, що така вимога підлягає частковому задоволенню в розмірі 16188 грн, оскільки за умовами договору, а саме пункту 8.4, за прострочення орендних платежів сума штрафів та пені не може перевищувати 50% від загальної суми оренди за договором. Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідач приведені позивачем обставини не спростував, доказів належного виконання взятих на себе зобов`язань перед позивачем за умовами договору оренди не надав, як і не надав доказів існування заборгованості у меншому розмірі чи відсутність підстав для сплати штрафів та пені. Враховуючи зазначене суд вважає, що вимоги позивача частково ґрунтуються на законі, а відтак стягненню з відповідача на користь позивача підлягає заборгованість, яка утворилась станом на 29 грудня 2021 року у розмірі 93081 грн та складається із: прострочених орендних платежів в сумі 29678,00 грн; штрафів та пені за прострочені орендні платежі в сумі 16188 грн; штрафу за розірвання договору в сумі 14 839,00 грн; вартості об`єкта оренди в сумі 32376,00 грн. З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі статті 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 2175,21 грн.

Outcome: partial