Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-22 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 27.09.2022 [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить надати йому додатковий строк три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовної заяви [PERSON] вказує, що [INFO] помер його батько, [PERSON] . За життя, його батькові на праві власності належала квартири [ADDRESS] . Покійний батько мешкав та був зареєстрований у вказаній квартирі. Зазначає, що він є єдиним спадкоємцем за законом, після смерті батька, оскільки його мати [PERSON] , померла [INFO] . Одразу після смерті батька, він не мав можливості звернутися до нотаріуса через загострення виразки шлунка, потім був призваний до лав Збройних Сил України, та наразі перебуває на військовій службі, має поранення, саме під час перебування на лікуванні, у нього був час звернутися до нотаріуса для оформлення документів. 19.08.2022 він звернувся до державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори, для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки він із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав, та не звернувся до нотаріуса у строк передбачений чинним законодавством України із заявою про прийняття спадщини, строк на прийняття спадщини пропустив та рекомендовано звернутися до суду, тому просить визначити йому додатковий строк тривалістю у три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Заяви, клопотання учасників справи. В судове\~засідання позивач\~ [PERSON] не\~з`явився,\~надав суду\~заяву,\~в якій просить задовольнити позовні вимоги, та розглядати справу за його відсутності. Представник відповідача Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Кушнір С. в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду 03.11.2022 надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить розглядати справу за відсутності їх представника. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 10-00 год. 23.11.2022, за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 23.11.2022 у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10-00 год. 23.12.2022. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, шлюб між [PERSON] та Супрун (після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] був зареєстрований 18 травня 1974 року Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану м. Кривого Рогу, актовий запис № 502 (а.с. 8) Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08.05.1976 Жовтневим районним відділом РАЦС м. Кривого Рогу, актовий запис № 534, [INFO] народився [PERSON] , у відомостях про батьків зазначено: мати [PERSON] , батько [PERSON] (а.с. 9). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданому 18.12.2008 Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №1519 (а.с. 7). Відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 22.03.2012, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бикановою І.М., та зареєстрованого в реєстрі за №463, та Витягу про державну реєстрацію права, квартири [ADDRESS] , на праві приватної власності належить [PERSON] (а.с. 10, 11-12). Батько позивача, [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 1206.2021 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №935 (а.с. 6). 19.08.2022 державним нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М., відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька, [PERSON] , оскільки [PERSON] пропустив встановлений строк прийняття спадщини після його смерті (а.с. 13). Відповідно до довідки про зняття з реєстрації місця проживання від 03.09.2021, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , та з 17.07.2021 знятий з реєстрації, у зв`язку зі смертю [INFO] (а.с. 15). Згідно довідки, [PERSON] , який є старшим солдатом ВЧ [NUMBER] , перебував на огляді чергового хірурга/травматолога КНП «Криворізька міська лікарня №17» КМР» від 10.05.2022 (а.с. 16). На запит суду 15.11.2022 державним нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), відповідно до яких, 19.08.2022 з заявою про видачу постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії після смерті [INFO] [PERSON] звернувся син [PERSON] , який на день подання заяви був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з чим була заведена спадкова справа №427/2022. 19.08.2022 за вих..№1229/02-31 на ім`я [PERSON] , було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Заповіт від імені [PERSON] не посвідчувався, що також підтверджується копією спадкової справи (а.с. 34-43). Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті, що передбачено ст.1218 ЦК України. Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Так, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 1206.2021 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №935 (а.с. 6). 19.08.2022 державним нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М., відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька, [PERSON] , оскільки [PERSON] пропустив встановлений строк прийняття спадщини після його смерті (а.с. 13). Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що він має хронічні захворювання, які загострилися після смерті батька, та після чого був мобілізований до ЗСУ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Таким чином, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Окрім того, суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, наведене доводить існування підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений ч.1 ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачем із поважних. Аналізуючи викладені норми права та встановлені обставини по справі, враховуючи, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, у зв`язку із хворобою та в подальшому проходження військової служби, отриманням ним поранення та лікування, суд вважає за можливе позов задовольнити та визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . На підставі викладеного, ст.ст. 1216, 1218, 1261, 1269, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved