Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-18 00:00:00

18 листопада 2021 року [PERSON] звернулось до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з вищевказаною позовною заявою, в якій просила суд солідарно стягнути з відповідачів 13 811, 00 гривень в якості відшкодування майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири, 10 000,00 гривень у якості відшкодування моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири та 6 860,00 гривень понесених нею судових витрат. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначила, що вона є власницею двохкімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . 12 серпня 2021 року о 18 годині 30 хвилин вона виявила, що її квартира залита водою, а саме: у ванній кімнаті та у кухні спостерігалися мокрі плями, потьоки на шпалерах та штукатурці, а також водяні калюжі на підлозі біля плінтусів, лінолеумі та кахельній плитці. Одразу після виявлення затоплення вона звернулась до сосудів зверху, а саме мешканців квартири [ADDRESS] , відповідачів по справі. Проте, двері квартири їй ніхто не відчинив, незважаючи на те, що вона чітко чула як в квартирі розмовляють та граються діти. Для з`ясування причини затоплення, позивач звернулась до сусідки яка мешкає поверхом вище відповідачів, а саме в квартирі [ADDRESS] , [PERSON] . Вона особисто переконалась, що в [PERSON] не було витоку води чи аварії, яка могла призвести до затоплення її квартири. Того ж дня позивач залишила усну заяву про факт затоплення, звернувшись на гарячу лінію управляючої компанії яка обслуговує будинок позивача, ТОВ «Житлосервіс-КР». 13 серпня 2021 року позивач звернулась з письмовою заявою до управляючої компанії для виклику їх компетентних, уповноважених осіб для складання документу про посвідчення наслідків затоплення квартири. 17 серпня 2021 року уповноваженими особами ТОВ «Житлосервіс-КР» було проведено обстеження її квартири з метою виявлення причин затоплення та складено Акт в якому зазначалися наявні пошкодження після залиття. Позивач у позові стверджує, що через тиждень після залиття квартири вона на сходах у під`їзді зустріла відповідача по справі [PERSON] та запропонувала йому пройти до її квартири та оглянути наслідки залиття ними її квартири. Відповідач після огляду квартири зазначив, що у них майже сухо. Наступного дня позивач зустріла відповідачку [PERSON] та закликала її бути відповідальною людиною та дотримуватись принципів добросусідства. Також позивач вказала, що після затоплення квартири її експлуатація без відновлення і ремонту неможлива, квартира потребує поточного ремонту. З метою встановлення розміру понесеної шкоди, позивач звернулась до судового експерта Бихно М.В. з метою проведення будівельно-технічної експертизи за результатами якої було складено Висновок експерта з питань будівельно-технічної експертизи № 68-21 від 28.10.2021 року. Відповідно до вказаного висновку, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, після залиття квартири [ADDRESS] , станом на жовтень 2021 року становить 13 811,00 грн. Окрім того, позивач у позові зауважила, що внаслідок залиття квартири вона зазнала моральних страждань, оскільки порушився її звичайний та розмірений спосіб життя. З 2012 року вона перебуває на диспансерному обліку у лікарні по гіпертонічній хворобі. Негативні події пов`язані з залиттям квартири похитнули стан здоров`я позивача та вона була змушена 06.10.2021 року звернутися за медичною допомогою до сімейного лікаря, який за станом здоров`я направив її до кардіолога. За результатами перевірки лікарем було діагностовано гіпертонічну хворобу 2 стадії, 2 ступеня, ризик 3; перехідне порушення тахікардії та астено-невротичний синдром. Понесену моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 10 000,00 грн. У зв`язку з чим, позивач звернулась до суду з вказаним позовом. Ухвалою судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хомініч С.В. від 13 червня 2022 року було відкрито провадження по вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. (а.с. 64) Розпорядженням керівника Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Бай Є. №438 від 29 червня 2022 року було здійснено повторний автоматизований розподіл вказаної справи. (а.с. 69) Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 червня 2022 року, вказана справа надійшла до провадження судді Ковтун Н.Г. (а.с. 70) Присутня у судовому засідання [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі та зазначила, що затоплення відбулося в ванній кімнаті та на кухні. Коли вона виявила затоплення, одразу підла до свої сусідів поверхом вище, відповідачів по справі. Двері квартири відповідачі їй не відчинила, проте вона чула голоси в їх квартирі. Наслідки затоплення вона одразу зафіксувала на фотокамеру. На стінах в ванній кімнаті було пошкоджена штукатурка, кахельні шви змінили колір. На кухні шпалери були в жовтих плямах, лінолеум набух та після висихання не повернувся в свій попередній стан. Ремонт був свіжий до квартири вона ставилася дбайливо. Окрім того, вказала, що відповідач [PERSON] оглядав її квартиру на третій день після затоплення, говорив позивачу, що у них в квартирі все сухо. Внаслідок затоплення та ігнорування відповідачів мирним шляхом врегулювати вказаний спір, позивач зазнала моральних страждань, які вона оцінює в 10 000,00 грн. Посилаючись на обґрунтування висвітлені в позовній заяві, просила суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON] заявлені позовні вимоги не визнала у повному обсязі та просила суд відмовити в задоволенні позову. Суду пояснила, що вона є власницею квартири, що розташована поверхом вище квартири позивачки. 12 серпня 2021 року вона була вдома після нічної зміни, відпочивала та не чула як до їх квартири хтось намагався потрапити. Стосовно затоплення квартира заперечує,оскільки в них у квартирі все було сухо. Відповідач [PERSON] заявлені позовні вимоги не визнав у повному обсязі, просив відмовити у задоволені позову. Стосовно обставин справи, вказував, що 12 серпня 2021 року він був на роботі на зміні. 13 серпня 2021 року, коли він повернувся додому, слідів затоплення в свої квартирі він не бачив. Не заперечує факт огляду квартири позивача за декілька днів після так званого затоплення, у ванній кімнаті була пліснява на кухні відклеєні шпалери, проте, явних ознак затоплення в квартирі він не побачив. Крім того зазначив, що позивач в день затоплення була в їх квартирі. Присутній у судовому засіданні представник третьої особи ТОВ «Житлосервіс-КР» - Савчук С.С. просив суд винести рішення по справі на підставі наявних в ній доказах. Між сторонами виникли правовідносини з відшкодування шкоди внаслідок залиття, які регулюються нормами ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» в редакції, чинні станом на час виникнення правовідносин сторін, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №107790976сформованого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Пахомовою Н.І. 15.12.2017 року власником квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] , форма власності приватна, розмір частки 1/1. (а.с. 13) Згідно Свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] від 10 січня 2018 року [PERSON] змінила ім`я на [PERSON] , про що Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Дніпропетровській області складно відповідний актовий запис №9.(а.с. 12) Так, ст.322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст.386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є ; втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода ). Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного суду України № 6 від 27 березня1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Так, ч.2 ст.1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З аналізу наведеної статті ЦК України вбачається, що відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Так, Правилами від 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил ). Згідно з п.2.3.6 Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Форма цього акта встановлена в Додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. В додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства ), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число місяць ,рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття . Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло - та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до Акту б/н про залиття кв. [ADDRESS] , складеного 17 серпня 2021 року вбачається, що такий акт складено комісією у складі: майстра [PERSON] , мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] . Вказаний Акт підписаний майстром [PERSON] , слюсарем [PERSON] , мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] та зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] від підпису відмовився. (а.с. 17). За результатами обстеження факту залиття квартири [PERSON] встановлено, що у квартирі [ADDRESS] трапилося залиття. Ванна кімната стіни - присутні сліди залиття. Кухня стеля та стіни - присутні сліди залиття. В графі «Причини залиття» зазначено, що немає можливості встановити так як мешканець кв. [ADDRESS] не надає доступу до внутрішньо квартирної комунікації. (а.с. 17) За клопотанням учасників по справі у судовому засіданні було допитано в якості свідків [PERSON] та [PERSON] . Допитана у судовому засіданні 19 грудня 2022 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що приблизно рік тому затопили сусідку з квартири [ADDRESS] , позивача по справі. Вона та позивач з відповідачами проживають по одному стояку. В той день коли відбулося затоплення позивач по справі прийшла до її квартири та запитала чи не має у неї слідів затоплення. Після огляду квартири свідка, вони разом з позивачем спустились до її квартири де свідок побачили, що у ванній кімнаті та на кухні всі мокре. Пізніше вона приходила до квартири позивача та бачила, що в місцях затоплення утворилась цвіль. Представника обслуговуючої компанії ТОВ «Житлосервіс-КР» було складено Акт про залиття квартири в її присутності. Допитана у судовому засіданні 19 грудня 2022 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона працює в ТОВ «Житлосервіс-КР» майстром. Вона за заявою позивача приходила до її квартири для складання Акту затоплення. При знаходженні в квартирі бачила дуже велике затоплення на кухні та в ванній кімнаті про що було складено відповідний акт. Акт нею було складено особисто. Про день та час складання Акту вона домовлялась з позивачем напередодні. При складанні Акту була присутня сусідка з четвертого поверху, двері квартири на третьому поверсі ні хто не відчинив. Верховний Суд у постанові від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 вказав на те, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Факт залиття квартири, власником якої є [PERSON] , з вини [PERSON] , [PERSON] , підтверджується актом залиття від 17 серпня 2021 року , складеного комісією у складі: майстра [PERSON] , мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON]. та підписаний майстром [PERSON] , слюсарем [PERSON] , мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] .. Презумпцію вини у залитті квартири, належної позивачу, відповідачами в ході розгляду справине була спростована, тому на думку суду наявні підстави длявстановлення вини відповідачів [PERSON] а [PERSON] у залитті квартири позивача. Відповідно до Висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи №68-21 щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової квартири [ADDRESS] , по заяві гр. [PERSON] , складеного 28 жовтня 2021 року судовим експертом Бихно М.В. вбачається, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт, після залиття квартири [ADDRESS] , визначена станом на жовтень 2021 року, становить 13 811,00 грн. в т.ч. ПДВ. (а.с. 18-35) Відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачки, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивачки, не заявляли та не надавала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачці майнової шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Позивач, скориставшись своїм правом на подання доказів заподіяння збитків, спричинених затопленням квартири, надала суду в підтвердження позовних вимог належні докази, які підтверджують розмір матеріальних збитків позивача, який прийнятий судом до уваги, оскільки оцінка проведена саме для встановлення розміру заподіяної шкоди залиттям квартири, а не для інших вимог. Причини залиття були встановлені на підставі акту про залиття, акт про залиття містить дані про подію, яка відбулася, наслідки такої події та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідачі не спростували вказаної презумпції, тому на користь позивача підлягає відшкодуванню заподіяна внаслідок залиття квартири майнова шкода. Щодо моральної шкоди Тлумачення ст.ст. 11 та 1167 ЦК України дозволяє зробити висновок, що за загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Так, позов позивача про відшкодування моральної шкоди обґрунтовано тим, що звичайний та розмірений спосіб життя. З 2012 року вона перебуває на диспансерному обліку у лікарні по гіпертонічній хворобі. Негативні події пов`язані з залиттям квартири похитнули стан здоров`я позивача та вона була змушена 06.10.2021 року звернутися за медичною допомогою до сімейного лікаря, який за станом здоров`я направив її до кардіолога. За результатами перевірки лікарем було діагностовано гіпертонічну хворобу 2 стадії, 2 ступеня, ризик 3; перехідне порушення тахікардії та астено-невротичний синдром. Понесену моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 10 000,00 грн. Відповідно до Виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого виданого 11 листопада 2021 року Комунальним некомерційним підприємством центр первинної медико-санітарної допомоги №5 Криворізької міської ради Амбулаторія №1, [PERSON] , яка з 2012 року перебуває на обліку у лікарні по Гіпертонічній хворобі, звернулась за допомогою до вказаної медичної установи та у неї було діагностовано гіпертонічну хворобу 2 стадії, 2 ступеня, ризик 3; перехідне порушення тахікардії та астено-невротичний синдром. (а.с. 43) Встановивши, що позивачу заподіяна моральна шкода, суд з урахуванням вимог розумності та справедливості, обґрунтовано вважає за доцільне визначити розмір грошової компенсації моральної шкоди в сумі 2 000,00 грн. При цьому акт про залиття квартири за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а також з урахуванням положень ст.1166 ЦК України відповідач належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири не спростував, тому є справедливим розмір відшкодування моральної шкоди на користь позивача у розмірі 2 000 грн. За таких обставин, встановивши, що позивач довів розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, врахувавши акт про залиття квартири та розмір відновлювального ремонту, обставини та тривалість часу, протягом якого позивач вживає заходи для відновлення своїх порушених прав, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так позивач у своїй позовній заяві також просить стягнути з відповідача на свою користь витрати на проведення послуг Управляючої компанії ТОВ «Житлосервіс-КР» по обстеженню залиття квартири та складання комісійного Акту про залиття від 17.08.2021 р. у розмірі 182,00 грн. та витрати за надання висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи №68-21 від 28.10.2021 року у розмірі 3500,00 грн. Оскільки позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, згідно зі ст. 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем при розгляді вказаної справи підлягають покладенню на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачів в рахунок відшкодування понесених судових витрат позивача підлягає стягнення 1362 гривень, тобто по 681,00 грн. з кожного.

Outcome: partial