Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-20 00:00:00

\~Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить стягнути з відповідача на його користь 34\~819,04 грн. коштів безпідставно списаного із рахунку [NUMBER] картки [NUMBER] , закрити вказаний рахунок та стягнути суму 10\~000 грн. судових витрат на надання правової допомоги. В позовній заяві пояснив, що він є інвалідом 2 групи дитинства, працює на заводі АТ «Гідросила» інженером з інструменту. Отримує пенсію через АКБ «Приватбанк», в якому крім основної карти «Для виплат», з ініціативи банку у нього було відкрито кредитну карту, яка ним не використовувалася із кредитним лімітом 5\~000 грн. 22.04.2022 року він знаходився на роботі, близько 13:00 грн. йому зателефонував [NUMBER] і невідома особа, яка представилася працівником банку, повідомила, що за його кредитною картою проводяться розрахунки, аби перевірити рух коштів, йому запропонували перерахувати незначну суму із основної карти на кредитну, що він і виконав, перерахувавши 7 грн. Більше жодних дій він не вчиняв, даних банківської карти нікому не повідомляв, потім почали надходити СМС повідомлення із Приватбанку, з яких від дізнався, що з картки викрадено 33\~642,38 грн. двома транзакціями, за що банк стягнув додатково комісію в сумі 1176,66 грн. Коли він зрозумів що відбулося електронне шахрайство, він подзвонив до служби 3700 КБ Приватбанк, аби скасувати транзакцію, але йому повідомили, що у випадку коли гроші перекинуті на карту іншого банку, а не у Приватбанку транзакцію скасувати не можливо. І щоб він звернувся до кіберполіції із заявою про шахрайство. Виконуючи вказівки працівників відповідача, оскільки він не міг покинути робоче місце, він викликав Національну Поліцію, яка прийняла від нього заяву про вчинення злочину, але через його інвалідність заяву було складено працівником поліції із його слів із невірним зазначенням як суми викрадених коштів так і обставин справи, що не дозволило здійснити реєстрацію злочину у Єдиному реєстрі досудових розслідувань, про що він дізнався 11.05.2022 року, коли звернувся до Національної поліції за встановленням результатів розслідування злочину. Пізніше ним повторно подано заяву, про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України - шахрайство. Станом на час подання позовної заяви кримінальне провадження ЄРДР 12022121010001175 від 13.05.2022 року перебуває на розгляді Національної поліції. Вважає,\~що кредитний\~ліміт, у підписаному ним договорі зазначений у 5 000 грн., інших додаткових угод він не підписував, отже маніпуляції із карткою проводила особа, яка не тільки має доступ до його індивідуальних даних (фінансового номеру телефону, номеру картки та строку дії картки, які йому були продиктовані та даних паспорту), а і має доступ до керування картковими рахунками, тобто банком допущено витік його індивідуальних даних, скориставшись якими шахраї підробили переведення коштів із його картки на іншу. Зрозумівши, що відповідач вважає саме його боржником за кредитним рахунком, ніяких розслідувань Службою безпеки банку не проводиться, а банк направляє повідомлення та телефонні звернення про необхідність погашення заборгованості за кредитною картою, відсотків за користування кредитними коштами, це змушує його звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, як споживача фінансових послуг. Представником відповідача подано до суду відзив, в якому зазначили, що позов не визнають в повному обсязі. Пояснили, що невід`ємною частиною договору обслуговування є Умови і правила надання банківських послуг, розміщені на офіційному сайті. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІН або нанесених на Картці даних. Клієнт зобов`язаний не розголошувати відомості про логін та пароль третім особам. Позивачем 22.04.2022 року були здійсненні ряд операцій з переказу коштів через систему «Приват 24» з коректним введенням пін кодів та авторизацію через фінансовий телефон. Позивач в своїй позовній заяві зазначає, що сам передав інформацію третім особам, бо думав це працівники банку. Після передачі третім особам (шахраям) у позивача були списані кошти через систему «Приват 24». Крім того, якщо зазначені операції за твердженням позивача він не здійснював, то дані операції стали можливими в результаті розголошення позивачем конфіденційної інформації по карткам та інформації з мобільного телефону, передачі даних та паролей третім особам, що є намаганням перекласти на банк свої обов`язки та відповідальність з приводу коректно здійснених трансакцій самим [PERSON] . Докази того, що ці транзакції були здійсненні з вини банку, позивачем не надані, тому просить відмовити в задоволені позову. (а.с. 33-35). Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому пояснила, що у додатку до відзиву не містить підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов отримав позивач та знайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг Приватбанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема саме у зазначеному в цих документах розмірах і порядку нарахування. Крім того, роздруківка із сайту позивача та Умови та правила надання банківських послуг, які розміщені на офіційному веб-сайті АТ КБ «Приватбанк» за посиланням https://privatbank.ua/terms/ у мережі і інтернет, належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідачем у відзиві не надано доказів на підтвердження вчинення позивачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Вказане свідчить про відсутність вини позивача, а тому відмова банку у відновлення залишку кредитних коштів на його особистому рахунку та зупинення по нарахуванню відсотків та інших штрафних санкцій на кошти, які були списані з його рахунку є неправомірною. (а.с. 54-59). Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та надала пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву від 20.12.2022 року про розгляд справи без його участі та прохав відмовити в задоволені позову в повному обсязі. На виконання вимог п. п.2, 3 ч.3\~ст.265 Цивільного процесуального кодексу України\~суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 06.07.2022 року відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 28.09.2022 року підготовче судове засідання закрито та призначено справу до розгляду. Ухвалою суду від 12.09.2022 року судові засідання по справі призначено проводити в режимі відеоконференції\~\~поза межами приміщення суду за допомогою системи "EasyCon" з використанням власних технічних засобів представника позивача адвоката Майнард Наталії Олександрівни. Ухвалою суду\~від 28.09.2022\~року витребувано\~ у\~відповідача належним чином завірену копію основної картки, випущеної в рамках соціального проекту, договір про випуск платіжної картки до рахунку, із усіма додатками щодо клієнта Правилами користування платіжними картками в частині, що застосована до [PERSON] , (РНОКПП [NUMBER] ). Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що позивач [PERSON] являється користувачем банківських послуг АТ «Комерційний банк «Приватбанк», де йому відкрито карткові рахунки. Згідно виписки по картковим рахункам 22.04.2022 року було здійснено одну операцію на 7,00 грн та дві операції по 3\~517,50 грн., та 30\~124,88 грн на загальну суму 34819,04 грн., деталі операції - переказ зі своє карти (а.с. 7). Як вбачається із заяви [PERSON] від 12.05.2022 року, поданої до відділення поліції № 2 (м. Кропивницький) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України, він є інвалідом 2 групи дитинства, працює на заводі АТ «Гідросила» інженером з інструменту. Отримує пенсію через АКБ «Приватбанк», в якому крім основної карти «Для виплат», з ініціативи банку, у нього було відкрито кредитну карту, яка ним не використовувалася, із кредитним лімітом 5\~000 грн. 22.04.2022 року він знаходився на роботі, близько 13:00 грн. йому зателефонував [NUMBER] і невідома особа, що представилася працівником банку, повідомила, що за його кредитною картою проводяться розрахунки, аби перевірити рух коштів, йому запропонували перерахування незначної суми із основної карти на кредитну, що він і виконав, перерахувавши 7 грн. Більше жодних дій він не вчиняв, даних банківської карти нікому не повідомляв, потім почали надходити СМС повідомлення із Приватбанку, з яких від дізнався, що з картки викрадено 33\~642,38 грн. двома транзакціями, за що банк стягнув додатково комісію в сумі 1176,66 грн. Тоді він зрозумів що відбулося електронне шахрайство і він подзвонив до служби 3700 КБ Приватбанк, аби скасувати транзакцію, але йомуповідомили, що у випадку коли гроші перекинуті на карту іншого банку, а не у Приватбанку транзакцію скасувати не можливо. І щоб він звернувся до кіборполіції із заявою про шахрайство. (а.с. 6). Згідно талону-повідомлення єдиного обліку № 63 про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, за заявою [PERSON] 26.12.2022 Кропивницьким районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції України зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за № 17144. (а.с. 6, 62). Відповідно до статі 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку У крани та угодами (договорами) між клієнтом та банком. У частині 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. За приписами ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Банк може списувати кошти з рахунка на підставі розпорядження клієнта (ч. 1 ст. 1071 ЦК України). Таким чином, тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою, є належним виконанням банком умов договору. Положеннями ст. 1073 ЦК України встановлено, що у випадку несвоєчасного зарахування коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити відсотки та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. У відповідності до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 04 листопада 2014 року банку, у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. За приписами ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Еквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів. Невід`ємною частиною\~договору банківського\~обслуговування є\~умови і\~правила надання\~банківських послуг\~(далі\~ Умови),\~розмішені на\~офіційному сайті\~ https://privatbank.ua/terms/ у мережі і інтернет. Відповідно до п. 2.3.1.2.1, п. 2.3.1.2.2 Умов, система «Приват24», в т.ч. мобільна версія призначена для управління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої системи «Приват24» на підставі дистанційних розпоряджень Клієнта може виконувати функції надання інформаційних послуг згідно з переліком, що зазначений в Договорі, здійснення операцій за рахунком клієнта. Всі операції здійснюються за допомогою дистанційних розпоряджень, які оформляє Клієнт в Системі «Приват24». Пунктом 2.3.1.2.11.1. Умов зазначено, що Банк зобов`язаний прийняти до виконання дистанційних розпорядження, оформлені і підтвердженні належним чином. Дистанційне розпорядження вважається переданим Клієнтом і прийнятим Банком до виконання якщо Клієнт: - для доступу в Систему ввів правильні логін (номер мобільного телефону) і пароль; підтвердив вхід в Систему через додаткову перевірку Клієнта будь-яким шляхом; - підтвердив дистанційне розпорядження на проведення переказу через підтвердження ініціювання переказ Клієнта шляхом введення одноразового паролю ОТР та/або шляхом зчитування QR коду та/або перевіркою ПІН-коду картки та/або шляхом IVR дзвінка та/або дзвінка оператора ОКЦ на фінансовий номер телефону. Банк не несе відповідальність за збереження коштів Клієнта у разі розголошення Клієнтом відомостей про логін та пароль третім особам. (п.2.3.1.2.12.2.Умов). Клієнт зобов`язаний не розголошувати відомості про логін та пароль третім особам. (п.2.3.1.2.10.3 Умов). Положеннями п. 2.1.4.12.5 Умов також встановлено, шо клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або інша інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію. Викладене дає суду підстави вважати, що дії позивача призвели до незаконного використання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. У рішеннях Верховного Суду від 23 січня 2020 року у справі № 202/10128/14-ц, від 01 лютого 2018 року у справі № 758/7327/14-ц та від 12 лютого 2018 року у справі № 592/2386/16-ц суд вказував на те, що задовольняючи позов споживача, суд має враховувати положення статей 1068, 1071, 1072, 1073 ЦК України, ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», п. 9 розділу ІV Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 та діяти на підставі доказів, поданих сторонами, які належним чином оцінені. \~ Статті\~12\~та 81\~ЦПК України\~передбачають,\~що кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, такими засобами: письмовими доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є\~докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення,. Відповідно до ч. ч. 1, 3\~ст.89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінує належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність її взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Позивачем не доведено обставин того, що він не сприяв незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не надав доказів вини банку в здійсненні трансакції. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України \~у разі відмови в позові судовий збір покладається на позивача. Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі\~ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів та п.\~9\~ч.\~1\~ст.\~5ЗУ\~«Про судовий\~збір» (від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп). Згідно ч.6\~\~ст. 141 ЦПК України, якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави.

Outcome: dismissed