Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

І. Стислий виклад позицій учасників справи до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява від [PERSON] РНОКПП [NUMBER] , місце проживання: [ADDRESS] (далі позивач-1), [PERSON] РНОКПП [NUMBER] , місце проживання: [ADDRESS] (далі позивач-2) до Ужгородської міської ради код ЄДРПОУ 36541721, місцезнаходження: м.Ужгород, пл.Поштова, 3 (далі відповідач), у якому позивачі просять суд: -визнати за [PERSON] та [PERSON] всі права та обов`язки забудовника щодо будівництва та реконструкції квартири [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що позивачі\~являються спадкоємцями\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] . Вказують на те, що [PERSON] за життя набув квартиру [ADDRESS] . Квартира складалася з однієї кімнати житловою площею 21,0м.кв., А1- мансарда, All - незавершене будівництво 58% готовності прибудова та надбудова до квартири. Означену квартиру [PERSON] добудував квартиру до 100% готовності, однак не встиг увести її в експлуатацію. Будівнцтво проводилося з дотриманням вимог законодавства, що регулює містобудівну діяльність. Після смерті [PERSON] інші спадкоємці, окрім позивачів відсутні. За наведених обставин, на переконання позивачів, існують достатні підстави для визнання за ними всіх прав та обов`язків забудовника. Відповідач правом на подання відзиву не скористався, що згідно з частиною 2 статті 191 ЦПК України не перешкоджає розгляду та вирішенню справи по суті за наявними матеріалами. ІІ. Рух справи Ухвалою від 10.10.2022 суддя залишив позовну заяву без руху. Ухвалою від 18.10.2022 суддя прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі. Ухвалою від 28.11.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивачі не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, від представника позивачів надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. У судове засідання відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав. ІІІ. Фактичні обставини справи Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. 21.10.2011 між [PERSON] як дарувальником та [PERSON] як обдаровуваним укладено договір дарування №1573, на підставі якого останній набув у власність квартиру [ADDRESS] . Відповідно до витягу КП «Бюро технічної інвентаризації м.Ужгорода» Ужгородської міської ради Закарпатської області №32002174 від 10.11.2011 [PERSON] здійснено реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] . Наявність у позивача права власності на зазначений об`єкт нерухомості підтверджується також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №306259712 від 01.08.2022. У матеріалах справи наявна декларація про початок виконання будівельних робіт від 22.10.2015 на проведення реконструкції квартири [ADDRESS] , зареєстрована в Управлінні Держархбудінспекції у Закарпатській області, якою підтверджується факт інформування контролюючого органу у сфері містобудування про початок здійснення будівельних робіт з реконструкції. Зі змісту вказаної декларації слідує, що для будівництва використовується земельна ділянка за кадастровим №2110100000:10:001:0251. У свою чергу, згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно земельна ділянка за кадастровим №2110100000:10:001:0251 за адресою [ADDRESS] була об`єктом спільної сумісної власності та належала, у тому числі, [PERSON] . Вказане підтверджується також витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №12037700 від 31.10.2013 та вищезгаданою інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Цільове призначення земельної ділянки: «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)». Реконструкція з розширенням належної [PERSON] квартири [ADDRESS] та надбудовою мансардного поверху проводилася на підставі експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності, підготовленого експертом Скорик Валентиною Петрівною. Відповідний звіт було затверджено директором філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Закарпатській області. Як зазначено в декларації про початок будівельних робіт, загальна площа будівлі відповідно до проектної документації становить 82,10 кв.м., з них 48,40 кв.м. складають житлову площу. У свою чергу, відповідно експлікації приміщень квартири [ADDRESS] у технічному паспорті №ТІ01: [NUMBER] , виготовленого станом на 09.08.2022, загальна площа об`єкта будівництва дорівнює 81,50 кв.м., з них 47,20 кв.м. складають житлову площу. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 30.09.2016. Згідно з довідкою приватного нотаріуса Колотухи Л.С. за вих.№21/01-16 від 26.09.2022 «Про склад спадкоємців померлого [INFO] [PERSON] » спадкоємцями [PERSON] , який народився [INFO] у м. Ужгороді Закарпатської області, що був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] та помер [INFO] є його діти: дочка [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , частка якої у спадщині становить 1/2 (одну другу) частку та його син [PERSON] [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , частка якого у спадщині становить 1/2 (одну другу) частку. Мати спадкодавця - [PERSON] , [INFO] та дружина спадкодавця - [PERSON] , [INFO] , відмовились від прийняття спадщини на користь вищезазначених спадкоємців, дітей спадкодавця, в рівних частках кожному. Спадкова справа №02/2017 заведена нотаріусом 03.03.2017. Інші спадкоємці не зверталися, заповіт спадкодавець не залишав. У листі приватного нотаріуса Колотухи Л.С. за вих.№23/01-16 від 28.09.2022 зазначено, що про неможливість видачі позивачам свідоцтва про право на спадщину на квартиру померлого [PERSON] , позаяк спадкоємцями не подано документа про право власності на квартиру спадкодавця після завершення реконструкції квартири [ADDRESS] . Виходячи з наявності підстав для визнання прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування, позивачі звернулися до суду з відповідним позовом. IV. Позиція суду Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив із наступного. Відповідно до положень частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини. Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності. Таким чином, спадкоємці мають право звернутись до суду з позовом про визнання за ними майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини. Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01.04.2020 по справі №707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17). Суд встановив, що будівельні роботи [PERSON] (спадкодавець) здійснював на підставі декларації про початок будівельних робіт. Земельна ділянка,що використовувалася для будівництва належала, у тому числі, й спадкодавцю. В матеріалах справи відсутні дані про те, що задоволення позову може порушити права та інтереси інших осіб. Слід зауважити, що розміри збудованого об`єкта, котрі відображені у технічному паспорті, частково не співпадають із відомостями щодо загальної та житлової площі, які вказані у експертному звіті щодо розгляду проектної документації та декларації про початок виконання будівельних робіт. Разом із цим суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 04.05.2022 по справі №372/4235/19, за змістом якого незначні відхилення від проекту не можуть свідчити про втрату спадкоємцем прав забудовника. Водночас суд звертає увагу, що правовий статус забудовника визначається комплексом як майнових, та і немайнових прав, а тому позовні вимоги про визнання за кожним із позивачів 1/2 частки прав та обов`язків забудовника є безпідставним, тому в цій частині позовні вимоги слід залишити без задоволення. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). V. Висновки за результатами розгляду Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Підсумовуючи викладене, суд доходить до переконання про необхідність часткового задоволення позовних вимог. VI. Судові витрати Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь кожного із позивачів слід стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Outcome: partial