Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, в якому просить визнати за [PERSON] право власності на ј житлової квартири [ADDRESS] як спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] .. В обґрунтування позову покликається на те, що він є сином [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті батька залишилося спадкове майно, а саме, ј квартири [ADDRESS] . Звернувшись до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом, остання відмовила йому у видачі свідоцтва про прийняття спадщини за законом, оскільки у нього відсутній правовстановлюючий документ на спірне майно. Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 14.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, про що повідомити сторони, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також, позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення. Призначено підготовче судове засідання на 15.08.2022. Разом з тим, постановлено витребувати від приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Спариняк Любов Володимирівни надійшла спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 28.06.2022 від приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Спариняк Любов Володимирівни надійшла спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . У зв`язку з тим, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Спариняк Л.В. із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом звернулася [PERSON] , таку за заявою позивача ухвалою від 15.08.2022 було залучено у справу в якості третьої особи. В судове засідання учасники справи не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у її відсутності та підтримання позову. Від представника відповідача надійшла заява про слухання справи у її відсутності. Щодо задоволення позовної заяви покладається на думку суду. Третя особа, будучи належним чином повідомлена про слухання справи в судове засідання не з`явилася, причин неявки не повідомила, пояснень суду не скерувала. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та перевіривши зібрані по справі докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Як вбачається із свідоцтва про народження серія [NUMBER] позивач [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] (а/с 9). [INFO] [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про смерть серія [NUMBER] (а/с 22). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом на належну померлому ј житлової квартири [ADDRESS] , оскільки за життя останній заповіту не склав. Позивач звернувшись до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Спариняк Л.В. отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно (а/с 12). Відповідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи і часом її відкриття є день її смерті. Згідно положень ст. 1268 ч. 3 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. У відповідності до вимог ст.1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Положеннями ч. 1 ст. 1296 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У відповідності до вимог ч.2 ст.1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Як вбачається з копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , окрім позивача до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Спариняк Л.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом звернулася також мати померлого [PERSON] . З наведеного вбачається, що окрім позивача спадкоємцем після смерті [PERSON] є також [PERSON] , спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні - немає. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до положень ч.1 ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Отже судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги, подав заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, але з наведених вище причин нотаріус не може оформити право власності на вказане майно. Відповідно до положень статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною першою статті 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Відповідно до частини першої статті 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. У разі виділу частки з майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного зі співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Як вбачається з Свідоцтва на право власності на квартиру (будинок) від 29.02.1996 житлова квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а/с 11). Її поділ або виділення з неї окремих часток за життя [PERSON] не проводився, розмір часток не визначався. Отже, [PERSON] був співвласником спірної квартири, яка належала чотирьом особам на праві спільної сумісної власності без визначення часток, і це право перейшло до позивача. Отже, враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що з врахуванням рівності часток співвласників житлової квартири [ADDRESS] на час смерті померлому належала ј.А оскільки спадкоємцями ј квартири після смерті [PERSON] є позивач та мати спадкодавця- третя особа [PERSON] наявні підстави для визнання за [PERSON] права власності на 1/8 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . З матеріалів справи встановлено, що за життя [PERSON] заповіту не склав, позивач є спадкоємцем за законом на 1/8 частку квартири [ADDRESS] . У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав. Однак, нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через ненадання спадкоємцем оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. У відповідності до положень п. 4.15. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Таким чином, оскільки встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом, подав заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, але з наведених вище причин нотаріус не може оформити право власності на вказане майно, позов слід задовольнити частково та визнати за позивачем право власності на спірне майно в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця.

Outcome: partial