Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-13 00:00:00

22.06.2020 року до Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась [PERSON] з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Дмитра Анатолійовича, ДП «СЕТАМ», [PERSON] , Приватного нотаріуса ХМНО Ємець Івана Олександровича, третя особа ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про поновлення порушеного права власності, шляхом внесення запису про державну реєстрацію права власності, в якому просила суд: поновити право власності шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про реєстрацію за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] ; визнати недійсними: електронні торги з реалізації належного на праві власності [PERSON] нерухомого майна - трикімнатної квартири, загальною площею 96,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; Протокол No470400 від 19 березня 2020, складений Державним підприємством «СЕТАМ» за результатами проведення електронних торгів з реалізації квартири; Акт від 27.03.2020 року про реалізацію предмета іпотеки - квартири яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] при примусовому виконанні у виконавчому провадженні № 59101092.; судові витрати стягнути з відповідачів в солідарному порядку. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.03.2020 року №205673871 квартира, загальною площею 96,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована на праві власності за відповідачем [PERSON] . Підставою виникнення права власності на зазначену квартиру є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Вказана квартира є майном, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, та була придбана за кредитні кошти в іноземній валюті згідно кредитного договору №12006-234/03P від 30 грудня 2003 року, укладеного між мною, [PERSON] та АКБ «Правекс-Банк». В забезпечення виконання зобов?язань [PERSON] перед АКБ «Правекс-Банк» за вказаним Кредитним договором №12006-234/03Р від 30 грудня 2003 року був укладений договір іпотеки за № 12006-234/03Р від 19.01.2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є. 19.01.2004 за реєстровим №185. В подальшому, 26.05.2005 році між [PERSON] (Позичальник), та АКБ «Раффайзенбанк Україна» правонаступником якого є ПАТ «ОТП Банк» був укладений кредитний договір за №CNL 700/148/2005, згідно з яким Банк палав Позичальнику кредит у розмірі 63 000,00 (шістдесят три тисяч доларів США оо центів), з фіксованою відсотковою ставкою 12% річних строком до 26.05.2020 року. п. 1.2. Цільове використання: погашення поточної заборгованості позичальника по кредиту за Кредитним договором №12006-234/03Р від 30 грудня 2003 року. Для забезпечення виконання зобов`язань Позичальника Заворотної перед Кредитором за Кредитним договором CNL 700/148/2005 від 27.05.2005 був укладений договір іпотеки №PCNL700/148/2005. Згідно з п.п. 3.1, 3.2 договору іпотеки предметом іпотеки є квартира [ADDRESS] . Після чого, 12 листопада 2010 року між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» було укладено договір купівлі-продажу кредитного портфелю № б/н та договір про відступлення права вимоги № 6/н, за умовами яких банк відступив право вимоги за кредитними договорами, укладеними із [PERSON] . В цій квартирі [PERSON] проживає постійно з 2003 року, зареєстрована в ній, квартира є її єдиним житлом. 20 березня 2020 року [PERSON] , з офіційного сайту Державного підприємства «СЕТАМ» дізналася про те, що 19.03.2020 року Державним підприємством «CETAM» були проведені електронні торги по лоту № 470400 за результатами яких належна їй квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 96,1 кв.м., була продана за 1 263 367. 00 грн. (один мільйон двісті шістдесят три тисячі триста шістдесят сім грн. 00 коп.). Електронні торги оформлені Протоколом проведення електронних торгів №470400 від 19 березня 2020 року. 3 вказаного протоколу вбачається, що Організатор торгів є - Державне підприємство «СЕТАМ», а отримувач коштів від реалізації моєї квартири - приватний виконавець Бабенко Дмитро Анатолійович. 30.03.2020 року їй стало відомо, що 27.03.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.Д. складено Акт про реалізацію предмету іпотеки при примусовому виконанні виконавчого провадження № 59101092. Також вказує, що Державне підприємство «СЕТАМ» не повідомило її - [PERSON] , як боржника про дату, час, місце проведення торгів, а також стартову ціну реалізації майна, за якою майно пропонується до продажу, у зв?язку з чим вона була позбавлена можливості зупинити електронні торги та повідомити про те, що вказана квартира є її єдиним житлом на яку розповсюджується дія Закону України від 3 червня 2014 року № 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», про що достеменно було відомо приватному виконавцю [PERSON] . Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.07.2020 року відкрито загальне позовне провадження по справі. 20.07.2020 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. подано Відзив на позовну заяву Вх.№36248, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував, вважає, що позивачем невірно обрано спосіб захисту. Також вказує, що відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова № 12-0004085-2019 від 20.05.2019 року місце проживання боржника було зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1, 6 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання. 3 огляду на гарантовані Конституцією України свободу пересування та право вільного вибору місця проживання факт реєстрації місця проживання фізичної особи за певною адресою не кореспондує обов?язку такої особи взагалі постійно або тимчасово проживати саме там. За місцем реєстрації [PERSON] фактично не проживала і не проживає, і вказана квартира не була єдиним нерухомим житловим майном боржниці. Листом від 02.10.2019 року Шевченківський відділ поліції повідомив, що здійснені неодноразові виходи за адресою реєстрації боржника, однак двері жодного разу ніхто не відчинив. Приватним виконавцем здійснено неодноразові виїзди за місцем реєстрації боржника. Жодного разу за адресою арештованої квартири боржниці не виявлено. Під час виїзду 17.05.2019 року сусідка повідомила, що в арештованій квартирі проживають студенти, що винаймають житло. Доступу до квартири для перевірки майнового стану боржника не надано. [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 2004 року по 2014 рік (рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 04.06.2017 року по справі № 638/1220/14-ц про розірвання шлюбу наявне у Єдиному державному реєстрі судових рішень). У BП № 59102374 з примусового виконання виконавчого листа № 2-1331/11 від 22.12.2011 року про стягнення з [PERSON] грошових коштів на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» в ході проведення виконавчих дій встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу від 28.03.2008 року. Таким чином, вказане нерухоме майно придбано [PERSON] у період шлюбу з [PERSON] , внаслідок чого цей об?єкт нерухомості є спільною сумісною власністю даних фізичних осіб. Відповідно до ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об?єктом права спільної сумісної власності подружжя. Крім того, листом від 18.11.2019 року Немишлянський відділ поліції повідомив, що в ході проведеної перевірки встановлено: в кв. [ADDRESS] фактично мешкає гр. [PERSON] , 1954 р.н. Крім того, поштова кореспонденція, направлена боржниці на адресу: [ADDRESS] , була отримана [PERSON] , про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з датою, прізвищем та підписом боржниці. Отже, у [PERSON] був наявний не один об?єкт житлової нерухомості, відповідно реалізована на електронних торгах квартира не була єдиним житлом позивача. Генеральним Директором ДП «Сетам» Мамро О.О. подано відзив на позовну заяву Вх. № 39514 від 04.08.2020 року, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначив, що відповідно до частини п?ятої статті 43 Закону України "Про іпотеку" не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Така ж норма закріплена і в Розділі VII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 "Особливості реалізації окремих видів майна". Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна державним підприємством "СЕТАМ" здійснюється шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком не встановлено обов?язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом. Так, державним підприємством "СЕТАМ" було направлено Позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 407982 листом від 26.02.2020 № 1507/17-18-20. Отже, державним підприємством "СЕТАМ" було здійснено усі необхідні. передбачені законодавством дії з повідомлення Іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту. Разом з цим Верховний Суд України у своїй постанові від 13.04.2016 у справі № 6-2988цс 15 приходить до правового висновку, що "Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними На виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.09.2020 року про витребування доказів, ДП «СЕТАМ» надало до суду необхідні документи Вх. №57468 та Вх. №27806. Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, надали до суду заяву про слухання справи за їх відсутності, заявлені вимоги підтримали та просили задовольнити, також надали до суду додаткові письмові пояснення. Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. надав до суду заяву про слухання справи за його відсутності, свою позицію виклав у відзиві на позов. Представник ДП «СЕТАМ» клопотав суд про розгляд справи за його відсутності, заперечення на позовну заяву виклав у відзиві на позов. Представник [PERSON] , надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі за наявними у матеріалах справи доказами. Приватний нотаріус ХМНО Ємець І.О. та третя особа ТОВ «ОТП Факторинг Україна» належним чином повідомлені, в судове засідання не з`явилися. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, та не заперечувалось сторонами, 30.12.2003 року між [PERSON] та АКБ «Правекс-Банк» укладено кредитний договір №12006-234/03Р. В забезпечення виконання зобов?язань [PERSON] перед АКБ «Правекс-Банк» за вказаним Кредитним договором №12006-234/03Р від 30 грудня 2003 року був укладений договір іпотеки за № 12006-234/03Р від 19.01.2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є. 19.01.2004 за реєстровим №185. 26.05.2005 році між [PERSON] (Позичальник), та АКБ «Раффайзенбанк Україна» правонаступником якого є ПАТ «ОТП Банк» був укладений кредитний договір за №CNL 700/148/2005, згідно з яким Банк палав Позичальнику кредит у розмірі 63 000,00 (шістдесят три тисяч доларів США оо центів), з фіксованою відсотковою ставкою 12% річних строком до 26.05.2020 року. п. 1.2. Цільове використання: погашення поточної заборгованості позичальника по кредиту за Кредитним договором №12006-234/03Р від 30 грудня 2003 року. Для забезпечення виконання зобов`язань Позичальника Заворотної перед Кредитором за Кредитним договором CNL 700/148/2005 від 27.05.2005 був укладений договір іпотеки №PCNL700/148/2005. Згідно з п.п. 3.1, 3.2 договору іпотеки предметом іпотеки є квартира [ADDRESS] . 12 листопада 2010 року між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» було укладено договір купівлі-продажу кредитного портфелю № б/н та договір про відступлення права вимоги № 6/н, за умовами яких банк відступив право вимоги за кредитними договорами, укладеними із [PERSON] . По справі №2-1331/11 видано виконавчий лист по справі за позовом ПАТ «ОТП Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № CNL 700/154/2005 від 07.06.2005 року, за кредитним договором № CNL 700/391/2006 від 26.05.2006 року, за кредитним договором CL 700/1365/2007 від 05.01.2007 року, за договором №001/4517/06 про видачу та обслуговування міжнародних кредитниз пластикових карток, яким стягнуто з [PERSON] , [PERSON] солідарно на користь ПАТ «ОТП Банк» суми заборгованості у розмірі 366,554, 10 грн. По справі №2-1331/11 видано виконавчий лист по справі за позовом ПАТ «ОТП Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № CNL 700/154/2005 від 07.06.2005 року, за кредитним договором № CNL 700/391/2006 від 26.05.2006 року, за кредитним договором CL 700/1365/2007 від 05.01.2007 року, за договором №001/4517/06 про видачу та обслуговування міжнародних кредитниз пластикових карток, яким стягнуто з [PERSON] , [PERSON] солідарно на користь ПАТ «ОТП Банк» суми заборгованості у розмірі 255183,10 грн. 13.05.2019 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А, винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП№59101092. (т. 1 а.с. 140) 13.05.2019 та 14.05.2019 року винесено постанову про арешт майна боржника ВП№59101092. (т. 1 а.с.144-145) 17.05.2019 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. складено Акт обстеження, відповідно до якого двері за адресою: [ADDRESS] ніхто не відчинив, зі свідчень сусідки стало відомо, що за вказаною адресою мешкають студенти. (т. 1 а.с.146) 17.05.2019 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. винесено постанову про опис та арешт майна боржника. (т. 1 а.с. 147-148) 21.06.2019 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. винесено постанову про зміну (доповнення) реєстраційних даних.(т. 1 а.с. 150) 06.12.2019 року Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночних діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. (т. 1 а.с.165) 12.12.2019 року СОД-ФОП [PERSON] до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. направлено Звіт про незалежну оцінку нерухомого майна. (т. 1 а.с. 166) 12.12.2019 року за вих. №6281 Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. направлено [PERSON] та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» повідомлення про результати оцінки майна. Направлення даного листа також підтверджується фіскальним чеком з АТ «Укрпошта» від 12.12.2019 року. (т. 1 а.с.167) 27.03.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. складено Акт про реалізацію предмету іпотеки при примусовому виконанні виконавчого провадження №59101092. 12.12.2019 року за вих. №6283 Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. направлено до Керівника Харківської філії ДП «СЕТАМ» заявку щодо реалізації арештованого майна для вирішення питання щодо реалізації описаного та арештованого майна. (т. 1 а.с.168) 17.12.2019 року за вих. №540/36/1860 Приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., Директор Харківскої філії ДП «СЕТАМ» повідомив про внесення до Системи СЕТАМ 16.12.2019 року інформації про арештоване майно. (т. 1 а.с. 169) 23.12.2019 року за вих. №13243/17-18-19 заступником генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворнік М.Г. направлено повідомлення про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, день проведення 15.01.2020 року. Дане повідомлення направлено: Приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., ТОВ «ОТП «Факторинг Україна»», [PERSON] . 21.01.2020 року за вих. №539/17-18-20 заступником генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворнік М.Г. направлено повідомлення про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, день проведення 17.02.2020 року. Дане повідомлення направлено: Приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., ТОВ «ОТП «Факторинг Україна»», [PERSON] . 26.02.2020 року за вих. №1507/17-18-20 заступником генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворнік М.Г. направлено повідомлення про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, день проведення 19.03.2020 року. Дане повідомлення направлено: Приватному виконавцю виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., ТОВ «ОТП «Факторинг Україна»», [PERSON] . Крім того, відповідачем ДП «СЕТАМ» на підтвердження повідомлення позивача - [PERSON] надано не лише копії листів з електронними вихідними даними, але і скріншоти з електронної системи, з яких також вбачається, що з боку ДП «СЕТАМ» вчинено дії направлені на повідомлення [PERSON] про час та місце торгів, про ціну спірного майна. Відповідно до частини п?ятої статті 43 Закону України "Про іпотеку" не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Аналогічна норма закріплена і в Розділі VII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 "Особливості реалізації окремих видів майна". Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна державним підприємством "СЕТАМ" здійснюється шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком не встановлено обов?язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом. Матеріалами справи підтверджується, що державним підприємством "СЕТАМ" було направлено позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 407982. Стосовно посилань позивача на порушення вимог з боку відповідачів Закону України від 3 червня 2014 року № 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», варто зазначити наступне. Відповідно до п. 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» протягом його дії не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно зі статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (обекта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку. Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. надав до суду заперечення з приводу того, що спірна квартира, яка належала [PERSON] не використовувалась як місце постійного її проживання, і не є єдиним її нерухомим майном. На підтвердження своєї позиції відповідач надав до суду наступні докази: лист від 02.10.2019 року Шевченківського відділу поліції в якому повідомлено, що здійснені неодноразові виходи за адресою реєстрації боржника, однак двері жодного разу ніхто не відчинив; крім того наявні в матеріалах справи акти Приватного виконавця, згідно яких вказано, що здійснено неодноразові виїзди за місцем реєстрації боржника, однак жодного разу за адресою арештованої квартири боржниці не виявлено; відповідно до свідчень сусідки, 17.05.2019 року повідомлено, що в арештованій квартирі проживають студенти, що винаймають житло. [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 2004 року по 2014 рік (рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 04.06.2017 року по справі № 638/1220/14-ц про розірвання шлюбу наявне у Єдиному державному реєстрі судових рішень). У BП № 59102374 з примусового виконання виконавчого листа № 2-1331/11 від 22.12.2011 року про стягнення з [PERSON] грошових коштів на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» в ході проведення виконавчих дій встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу від 28.03.2008 року. Вказане нерухоме майно придбано [PERSON] у період шлюбу з [PERSON] . Листом від 18.11.2019 року Немишлянський відділ поліції повідомив, що в ході проведеної перевірки встановлено: в кв. [ADDRESS] фактично мешкає гр. [PERSON] , 1954 р.н. Поштова кореспонденція, направлена боржниці на адресу: [ADDRESS] , була отримана [PERSON] , про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з датою, прізвищем та підписом боржниці. Враховуючи вищевказані докази в їх сукупності, суд вважає, що відповідач обґрунтовано дійшов висновку про те, що до спірних правовідносин [PERSON] . Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» застосуванню не підлягає, адже в спірній квартирі [PERSON] постійно не мешкала, і крім того, має інше нерухоме майно (хоча у встановленому законом порядку і не виділила його частку). Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначений статтею 16 ЦК України. Як способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Особа, якій належить порушене право, може скористатися не будь-яким на свій розсуд, а певним способом захисту такого свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини, або договором Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування. Такий висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 378/596/16-ц. Позовну заяву з вимогами про визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна, обґрунтовано тим, що відповідачами в порушення вимог чинного законодавства було проведено електронні торги. Хоча позивач та її представник в додаткових поясненнях Вх. №28048 від 14.12.2022 року і зазначають, що суд вправі застосувати самостійно необхідний спосіб захисту, однак суд з даним твердженням не погоджується з огляду на наступне. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 15.09.2022 року у справі №910/12525/20, щодо вимог про визнання недійсними відкритих торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону зазначила, в п.103, що правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 45-47). Отже, торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту. Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (пункт 77 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 378/596/16-ц). Європейський суд з прав людини зазначав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23). З огляду на викладене, у задоволенні позовних вимог слід відмовити. Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до статті 141 ЦПК України. Оскільки в задоволенні позовних відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed