Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-18 00:00:00

У жовтні 2021 року [PERSON] звернулася до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказувала, що вона є власником квартира [ADDRESS] , що підтверджуються Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , дана квартира розташована на 2-му поверсі. Над квартирою [ADDRESS] на 3-му поверсі та на мансардному приміщенні житлового будинку розташовані нежитлові приміщення загальною площею 341,5 кв.м., а саме приміщення ІІІ поверху (14-1) - (14-10) площею 166,2 кв.м., приміщення мансарди (18-1) - (18-12 площею 175,3 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , які належать до державної власності та перебувають на балансі Чернівецької філії Державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція". Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 08.10.2010 року, власником нежитлових приміщень є Держава, в господарському віданні Державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція". Утримання житлового будинку [ADDRESS] , з вересня 2018 року здійснювало Товариство з обмеженою відповідальністю "Єврокомунбуд". У грудні 2018 року та у лютому 2019 року трапився залив квартири [ADDRESS] , що підтверджується актами посадових осіб Чернівецької міської ради, ТОВ "Єврокомунбуд" від 21.12.2018 року та 14.02.2019 року, а також висновком судової будівельно-технічної експертизи №518 від 22.05.2020 року, якими встановлено факт залиття вищевказаної квартири із приміщень, що знаходяться поверхом вище, та які знаходяться у користуванні "НДІпроектреконструкція". При цьому, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №518 від 22.05.2020 року, встановлено пошкодження у квартирі приміщення 15-3 площею 31,5 кв.м. у вигляді руйнування частини підвісної стелі з гіпсокартону, зволоження накату з комишиту у міжповерхому перекритті, наявність плям водяного походження на стінах, вздуття та короблення клепок паркету внаслідок зволоження, просідання і пошкодження основи, а також зафіксовано наявність плям водяного походження у приміщенні вбиральні поєднаної 15-5 і 15-6 площею 4,7 кв.м. Вартість відновлюваних робіт для усунення наслідків залиття житлової квартири [ADDRESS] становить 106 667 гривень. Посилаючись на вищевказане, просила стягнути з відповідачів на її користь збитки, завдані залиттям квартири [ADDRESS] , через неналежне утримання і використання державного майна - нежитлових приміщень поверху ІІІ та приміщень мансарди в будинку (літ.А), які перебувають у господарському віданні Інституту "НДІпроектреконструкція", за відсутності належного контролю за технічним станом і збереженням державного майна користувачем на праві господарського відання зі сторони уповноваженого Державою на управління державним майном органу - Фонду державного майна України, а також з вини ТзОВ "Єврокомунбуд", яке є виконавцем послуг з утримання житлового будинку, однак надало ці послуги неякісно з вересня 2018 року по лютий 2019 року, а також з нового користувача приміщеннями ПП «Укрекопроект» згідно договору оренди від 25 січня 2019 року, а тому просила суд стягнути з відповідачів завдану залиттям квартири майнову шкоду у розмірі у розмірі 106 667 гривень, а також сплачений судовий збір у розмірі 1106 гривень 67 копійок, витрати на проведення експертизи та витрати на правову допомогу. Не погоджуючись із вказаним позовом, представник відповідача "НДІпроектреконструкція" Горлатий О.В. через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. Зокрема вказав, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності позивачці [PERSON] 2/3 частини та [PERSON] 1/3 частина, тобто доказів виділення в натурі часток до позовної заяви не додано. Крім того, зазначав, що із змісту позовної заяви та висновку експертизи №518 від 22.05.2021 року ушкодження спричиненні не всій квартирі [ADDRESS] , а лише окремим її приміщенням, а саме приміщенням кімнати 15-3 площею 31,4 кв.м та вбиральні 15-5, 15-6, площею 4,7 кв.м., тобто доказів, що ушкодження завдано приміщенням, яким користується позивачка [PERSON] , а не інший співвласник [PERSON] до матеріалів справи не додано. Також зазначав, що вищевказані акти від 21.12.2018 року та 14.02.2019 року не відповідають вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, оскільки в них не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, тому вважає, що такі акти не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння відповідачем "НДІпроектреконструкція" майнової шкоди. Крім того, в актах не зазначено площу пошкоджень/залиття та не встановлено, які пошкодження відбулися саме на дату складання актів. Просив відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі. Представник Фонду державного майна України також через канцелярію суду подав письмовий відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказував, що за даними, які надані Міністерством розвитку громад та територій України в реєстрі обліковується окреме нерухоме державне майно за адресою: [ADDRESS] . При цьому зазначив, що Фонд державного майна України не є органом управління Державного підприємства "Державний науково-дослдіний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція", а вони є окремим суб`єктом господарювання, тому підприємство як юридична особа самостійно несе відповідальність за завдані ними збитки. Крім того, нерухомі приміщення, розташовані на третьому поверсі в будинку [ADDRESS] перебувають на балансі державного підприємства "Державний науково-дослдіний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція". Посилаючись на вказане, вважає, що Фонд державного майна є неналежним відповідачем в даній справі, оскільки не є уповноваженим органом Державного підприємства "Державний науково-дослдіний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція", та немає ніяких обов`язків у спірних правовідносинах та не може самостійно вчиняти дії щодо них. Представник ПП "Укрекопроект" не погоджуючись із позовними вимогами надав письмовий відзив, в якому просив в задоволені позову в частині вимог до підприємства відмовити, оскільки відповідальність за завдану позивачу майнову шкоду внаслідок залиття квартири з причин неналежного стану даху будинку несе Чернівецька філія ДП "Державний науково-дослдіний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція", яке є балансоутримувачами житлового будинку та ТОВ "Єврокомунбуд", яке є виконавцем послуг з утримання будинку і прибудинкової території й відповідно зобов`язані утримувати в належному технічному стані указаний житловий будинок і проводити його поточний ремонт. У судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила про їх задоволення, надала пояснення аналогічні змісту поданого позову. Представник відповідача ДП «Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут «Ндіпроектреконструкція» (Інститут «Ндіпроектреконструкція» Горлатий О.В., у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у письмовому відзиві на позов. Представник ТОВ "ЄврокомунБуд" Раздорський Р.А. просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, оскільки позивачем не доведено наявність вини ТОВ «Єврокомунбуд». При цьому, зазначав, що діях ДП "Державний науково-дослдіний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція", є наявність вини, оскільки вони є балансоутримувачами приміщень й відповідно на них покладається обов`язок утримувати їх в належному стані. Свідок [PERSON] , будучи допитана в ході розгляду справи суду пояснила, що перебуває із позивачкою в дружніх відносинах та тісно спілкуються по роботі. Також зазначала, що їй відомо про те, що у житловому приміщенні, яке знаходиться за адресою по [ADDRESS] сталося затоплення. Про даний факт вона дізналася безпосередньо після відвідування вказаного житлового приміщення, де бачила, що в кімнатах внаслідок затоплення частково обвалилася гіпсокартонна стеля, на стінах величезні сліди від води та зіпсована підлога. Також їй відомо, що затоплення відбувається з верхнього поверху, над яким пошкоджений дах. Свідок [PERSON] , будучи допитана в суді, пояснила що будівля, яка знаходиться на [ADDRESS] знаходиться в межах комплексної охоронної зони центрального історичного ареалу м. Чернівців, а також буферної зони об`єкта занесеного до списку всесвітньої спадщини ЮНЕСКО. Зазначала, що неодноразово відділ охорони культурної спадщини ЧМР отримував повідомлення про аварійний стан будинку та як наслідок руйнування даху. Також вказувала, що вона була присутня при складанні акту про залиття квартири позивачки, та було зафіксовано відшарування штукатурки, відхилення від несучих стін. Також була присутня при огляді приміщень будинку, внаслідок якого у присутності власників та користувачів суміжних приміщень стан будинку був визначений на той момент як аварійний. Крім того зазначила, що між відділом охорони культурної спадщини ЧМР та ДП «Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут «Ндіпроектреконструкція» було укладено охоронний договір, за умовами якого були визначені усі необхідні заходи щодо ремонту приміщень та терміни їх виконання, однак даний договір не був виконаний. Їй відомо, що у грудні 2018 року були проведені певні роботи щодо ремонту даху, однак саме після цих робіт у зв`язку із руйнуванням даху було затоплено квартиру позивачки. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, пояснення свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного висновку. Так, відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4\~ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2\~ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.80 ЦПК України). Судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( а.с. 9-10 ). \~ \~ \~ \~ Відповідно до технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , дана квартира розташована на 2-му поверсі трьохповерхового будинку, та складається із двох кімнат, житловою площею 60.20 кв.м., загальна площа квартири 75.20 кв.м, квартира має всі комунальні зручності(а.с.21).\~ \~ На третьому поверсі будинку [ADDRESS] розташовані нежитлові приміщення загальною площею 341,5 кв.м., а саме: приміщення ІІІ поверху (14-1) - (14-10) площею 166,2 кв.м., приміщення мансарди (18-1) - (18-12 площею 175,3 кв.м., які є державною власністю та перебувають на балансі ДП "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція"(а.с.36-37). \~ \~ \~ \~У грудні 2018 року та лютому 2019 року квартира позивачки була затоплена з приміщень, які розташовані поверхом вище та перебувають на балансі ДП "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція. \~ \~ \~ \~При цьому, факт затоплення квартири позивачки саме 21.12.2018 року та 14.02.2019 року підтверджено актами посадових осіб Чернівецької міської ради, ТОВ "Єврокомунбуд" від 21.12.2018 року та 14.02.2019 року, а також висновком судової будівельно-технічної експертизи №518 від 22.05.2020 року, якими встановлено факт залиття квартири [ADDRESS] із приміщень, що знаходяться поверхом вище, та які знаходяться у користуванні "НДІпроектреконструкція". Зокрема, відповідно до акту від 21 грудня 2018 року, затвердженого директором ТОВ «Єврокомунбуд» при обстеженні приміщень квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , приміщень ІІІ поверху та мансардного поверху, які належать НДІ «Проектреконструкція» встановлено, що у приміщеннях квартир виявлені заливи стелі та стін в результаті протікання покриття покрівлі. У приміщеннях ІІІ поверху та мансардного приміщення, які не використовувалися за призначенням більше 5 років виявлено заливи стелі та стін, а також тріщини на стінах та несучих конструкціях (а.с. 22). \~ \~ \~ \~З приводу затоплення, яке відбулося 14.02.2019 року, встановлено, що при обстеженні у приміщеннях квартири [ADDRESS] виявлено залив стелі відшарування підвісного потолку (гіпсокартону), шматок відпав, та стін в результаті протікання покриття покрівлі, вищевказаний акт підписано членами комісії, а також позивачкою [PERSON] будь-яких заперечень, при складанні акту не надходило й відповідно будь-яких застережень до акту не внесено, у тому числі й щодо причини затоплення(а.с.23). Також судом встановлено, що з метою визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, позивачка [PERSON] звернулася до відповідного судового експерта. Так,\~26 травня 2020\~року судовий\~ експерт Созонтова К.С. обстежила квартиру [ADDRESS] на предмет визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття. Під час обстеження квартири було встановлено, що стан приміщення кімнати 15-3 площею 31,5 кв.м., наступний: зі стелі капає вода, зруйнована частина підвісної стелі з гіпсокартону, накат з комишиту зволожений, плями водяного походження на стінах, здуття та короблення клепок паркету внаслідок зволоження, просіданні і пошкодження основи. Щодо стану приміщення вбиральні поєднаної 15-5, 15-6 площею 4,7 кв.м наступний: плями водяного походження на стелі. Згідно комісійного акту від 21.12.2018 року обстеження приміщень ІІ та ІІІ поверхів будинку №4, площа Центральна, який складений працівниками відділу охорони культурної спадщини міської ради, причиною залиття приміщень житлової квартири [ADDRESS] стало протікання покрівлі будинку та залиття приміщень мансарди та приміщень ІІІ поверху. У приміщеннях ІІІ поверху та мансардного приміщення, які не використовувались більше п`яти років виявлено заливи стелі та стін, а також тріщини на стінах та несучих конструкціях. Згідно комісійного акту від 14.02.2019 року обстеження приміщень квартири [ADDRESS] , який складений працівниками відділу охорони культурної спадщини міської ради та працівниками ТОВ «Єврокомунбуд» залиття стелі та стін, руйнування підвісної стелі з гіпсокартону сталося внаслідок протікання будинку. Тобто, причиною неодноразового залиття приміщень житлової квартири [ADDRESS] стало протікання покрівлі будинку та залиття приміщень мансарди та приміщень ІІІ поверху. Згідно ознак зносу,що були виявлені в процесі дослідження фізичний знос деревяного перекриття становить приблизно 60% та відповідає дефініції «незадовільни» - експлуатація елементів будинку можливе лише при умові проведення їх ремонту, стан конструкції перекриття наближається до аварійного. Крім того, зазначала, що заміна перекриття за весь час експлуатації не проводилась. Також, експерт зауважила, що заходи, які були рекомендовані експертом на початку 2013 року, а саме: підсилення, або заміна балок перекриття над ІІІ поверхом по розрахунку з врахуванням зміни функціонального призначення приміщень з горища на мансарду, зміцнення кінців і часткова заміна балок в місцях спряження з несучими стінами, де наявні діагональні повздовжні та поперечні тріщини та помітний прогін стелі, а також виконання капітального ремонту даху з повною заміною покрівлі не виконувалися, та на протязі 6 років продовжувався негативний вплив постійного зволоження на стан міжповерхових перекриттів будинку. При цьому, вказувала, що необхідне невідкладне проведення заходів щодо запобігання руйнуванню несучих конструкцій будинку. Розрахунок обсягів робіт для усунення пошкоджень в приміщеннях житлової квартири [ADDRESS] був здійснений на підставі натурних вимірів та даних техпаспорта на квартиру. Також висновком\~встановлено,\~що вартість\~ремонтно-відновлювальних\~робіт,\~що необхідно\~виконати в\~приміщеннях квартири\~ [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення дослідження з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали та становить 106667 ( сто шість тисяч шістсот шістдесят сім) гривень (а.с.11-21). Так, відповідно до положень \~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). При цьому, ч.1 ст. 177 ЖК України визначено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Крім того,\~ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Частиною 1 та 2\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. При цьому, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Статтею 1192 ЦК України\~передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень\~статті 1166 ЦК України\~дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Пунктом 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 201/658/16-ц. \~ \~ \~ \~При цьому, відповідно до частин 2 та 3\~статті 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт залиття квартири, причину та розмір завданої шкоди майну. При цьому, відповідачі в добровільному порядку завдану залиттям квартири шкоду позивачу відшкодовувати відмовляються, тому [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою про відшкодовування завданої шкоди. Доводи відповідачів\~в частині\~невідповідності актів\~обстеження квартири\~позивача встановленим\~вимогам,\~є безпідставними,\~оскільки в\~ньому зазначені\~конкретні причини\~залиття квартири,\~а саме,\~внаслідок протікання\~покрівлі будинку та залиття приміщень мансарди з приміщень ІІІ поверху, які перебували у користуванні та на балансі ДП "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" до 25 січня 2019 року та на підставі договору оренди від 25 січня 2019 року у користуванні ПП «»Укрекопроект», та інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт є належним і допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди, а зазначені в ньому обставини відповідачами не спростовані. Крім того, указаний акт відповідачами не оскаржувався. Таким чином, відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є їхнім процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. \~ \~ \~ \~При цьому, як убачається з висновку будівельно-технічної експертизи №518 від 26.05.2020 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщеннях квартири [ADDRESS] для усунення наслідків її залиття, визначена станом на час проведення дослідження з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали та становить 106667 гривень 00 копійок(а.с.11-20). Даним висновком також зафіксовані й наявні у квартирі внаслідок залиття пошкодження. Таким чином, суд враховуючи, що причиною неодноразового залиття приміщень житлової квартири [ADDRESS] стало протікання покрівлі будинку та залиття приміщень мансарди та приміщень ІІІ поверху, яке станом на 21 грудня 2018 року перебувало у користуванні «НДІПроектреконструкція», а станом на 14 лютого 2019 року у користуванні ПП «Укрекопроект», що в свою чергу свідчить про неналежне утримання і використання державного майна, яке перебуває у господарському віддані Інститут «НДІПроектреконструкція» й відповідно відсутність з їхнього боку належного контролю за технічним станом і збереженням майна, саме дані особи відповідальні за завдану залиттям квартири позивача шкоду. Крім того, враховуючи те, що у спірний період на підставі відповідних договорів ТОВ «Єврокомунбуд» є виконавцем послуг з утримання житлового будинку та даному товариству було відомо про стан покрівлі та аварійність приміщень будинку в цілому, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, однак свої послуги обслуговування та утримання будинку надавало неякісно, суд приходить до висновку що й дане товариство є відповідальним за завдану позивачу шкоду. Отже, аналізуючи вище викладені норми та беручи до уваги те, що факт залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є позивачка, доведений, а вина відповідачів у залитті ними не спростована, та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами й відповідно розмір завданої шкоди майну позивача також підтверджений відповідним висновком, суд вважає за можливе позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити. При цьому, відповідачі належними та допустимими доказами не спростували як причину залиття, так і свою вину у цьому. Позивач, в свою чергу, довела наявність шкоди та її розмір, який відповідачами не спростовано. До того ж, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування в даній справі, сторона відповідачів не скористалася своїм правом на призначення відповідної експертизи для визначення причин затоплення квартири та настання наслідків такого затоплення, й відповідно не спростували доводів позивача про наявність їх вини у затопленні квартири, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Також сторона відповідачів не подавала й клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення розміру спричиненої позивачу майнової шкоди. Щодо вимог в частині покладення обов`язку з відшкодування завданої шкоди на Фонд державного майна України, то суд не вбачає підстав для стягнення суми завданих збитків з відповідача Фонду Державного майна, оскільки Фонд не є органом управління та контролю ДП "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" на балансі якого перебувають дані приміщення й відповідно не може самостійно вчиняти дії щодо спірного нерухомого майна. При цьому, суб`єктом управління ДП "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" є Міністерство розвитку громад та територій України. За таких обставин, суд оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні\~вимоги [PERSON] про відшкодування\~заподіяної майнової\~шкоди підлягають\~задоволенню частково й\~відповідно завдана шкода підлягає стягненню \~з відповідачів\~ДП «Державний\~науково-дослідний\~та проектно-вишукувальний\~інститут «Ндіпроектреконструкція»\~(Інститут\~«Ндіпроектреконструкція»,\~ТОВ «Єврокомунбуд»\~\~та ПП\~«Укрекопроект» у\~розмірі 106\~667\~гривень,\~у рівних\~частках з\~ кожного. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження, забезпечення доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладені норми, а також те, що позивачкою були понесені також витрати за надання висновку будівельно-технічної експертизи з метою визначення заподіяної суми матеріального збитку, які згідно квитанції від 26.05.2020 року склали 8 400 грн., дані витрати також підлягають стягненню з відповідачів. Також, відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи вищевказані положення процесуального законодавства з відповідачів на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1\~066\~гривень 67\~копійок в рівних частках з кожного. Питання про стягнення з відповідачів на користь позивачки понесених витрат на правову допомогу не вирішувалося, оскільки представник позивача у судовому засіданні повідомила, що звернеться до суду з відповідним клопотанням про стягнення з відповідачів понесених витрат на правову допомогу, надавши детальний опис виконаних робіт у п`ятиденний строк після ухвалення рішення у справі в порядку, визначеному ст. 141 ЦПК України. На підставі наведеного та

Outcome: partial