Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-20 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог 17 жовтня 2022 року Акціонерне товариство «Універсал Банк»\~(далі АТ «Універсал Банк») звернулось до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за договором про надання банківських послуг Monobank від 05 серпня 2020 року у розмірі 33858,27 грн., що утворилася станом на 01 лютого 2022 року. В обґрунтування позову посилається на те, що 05 серпня 2020 року відповідач звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 05 серпня 2020 року. На підставі укладеного Договору відповідач отримав кредит у розмірі 20 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Відповідач не виконав зобов`язання по поверненню суми отриманого кредиту, станом на 02 червня 2021 року у відповідача прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 02 червня 2021 року направив відповідачу повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Однак, відповідач на даний час продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за кредитом. На підставі вищевикладеного, загальний розмір заборгованості [PERSON] станом на 01 лютого 2022 року становить 33858,27 грн., яка складається з загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в розмірі 29926,69 грн. та заборгованості за порушення грошового зобов`язання в сумі 3931,58 грн. Узагальнені доводи та заперечення відповідача. Відповідач [PERSON] , про дату, час та місце судового засідання повідомлявся за місцем реєстрації місця проживання та шляхом опублікування відповідного оголошення на офіційному сайті «Судова влада», на адресу суду повернулося поштове відправлення з довідкою відділення поштового зв`язку про повернення через відсутність адресату за зазначеною адресою. Відповідач у судове засідання не з`явився, вважається таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не повідомив про причини неявки, своїм процесуальним правом не скористався, відзив на позов не подав. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Представник позивача АТ «Універсал Банк» за довіреністю Мєшнік К.І у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений в установленому порядку, подав до суду клопотання про проведення розгляду справи у його відсутності, не заперечив проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення, позов підтримав у повному обсязі. Ухвалою суду від 30 листопада 2022 року відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 21 грудня 2022 року. Ухвалою суду від 21 грудня 2022 року постановлено про заочний розгляд справи у зв`язку з тим, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явився, не повідомив про причини неявки, відзив не подав, позивач не заперечував проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виклад встановлених судом обставин та зміст спірних правовідносин Між сторонами виникли зобов`язальні правовідносини на підставі кредитного договору, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Судом встановлено, що 05 серпня 2020 року відповідач звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. На підставі укладеного Договору відповідач отримав кредит у розмірі до 20 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок № [NUMBER] , спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. За умовами п. 1 Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг, підписавши яку відповідач погодився, що ця анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав у мобільному додатку примірники вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Згідно п. 3 Анкети - заяви, відповідач беззастережно погодився з тим, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту та повідомляти його про це шляхом надсилання повідомлень у мобільний додаток. Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором від 05 серпня 2020 року слідує, що відповідач зобов`язання належним чином не виконував, останній платіж здійснив 31 січня 2021 року в сумі 842,71 грн, тому станом на 01 лютого 2022 року за відповідачем рахується заборгованість в розмірі 33858,27 грн., яка складається з загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в сумі 29926,69 грн. та заборгованості за порушення грошового зобов`язання в сумі 3831,58 грн. Застосовані норми права. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 цього Кодексу встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з ч.1ст.610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст. 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до Закону України «Про\~електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію\~(оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Статтею 18 Закону України «Про\~електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до\~ст.526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.2\~ст.1048 Цивільного кодексу України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.1054\~та ч.2 ст.1050 Цивільного кодексу України\~наслідками порушення Боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Положеннями\~ст. 611 ЦК України\~передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Мотиви та висновки суду. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Відповідач звернувся\~до позивача\~із анкетою-заявою\~до Договору\~про надання\~банківських послуг\~про\~відкриття поточного\~рахунку,\~а також\~своїм підписом\~повністю та\~безумовно прийняв\~пропозицію\~банку та\~погодився з\~тим,\~що анкета-заява\~разом з\~Умовами і\~правилами обслуговування\~в АТ\~«Універсал Банк»\~при наданні\~банківських послуг\~щодо продуктів\~Монобанк,\~Тарифами,\~Таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та Паспортом\~споживчого кредиту\~складають договір\~про\~надання банківських\~послуг. Крім того, позичальник в анкеті-заяві зазначив: прошу\~вважати мій власноручний підпис або його аналоги (у т.ч. удосконалений електронний підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті мені в банку. З цією метою я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем. Він буде використовуватись УЕП у мобільному додатку для засвідчення моїх дій. Я визнаю, що удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах та паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною з використанням простого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису. На підтвердження наявності заборгованості позивачем надано розрахунок, з якого слідує, що відповідач має заборгованість перед банком в сумі 33858,27 грн, яка складається з заборгованості по тілу кредиту та заборгованості за порушення грошового зобов`язання. Відповідачем розмір заборгованості не оспорений та не надано власного розрахунку. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «УніверсалБанк» не повернуті, а також вимоги ч.2\~ст. 530 ЦК України\~за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що право позивача на повернення фактично отриманої суми кредитних коштів підлягає захисту в судовому порядку. За наведених обставин позов підлягає до задоволення та з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за тілом кредиту в сумі 29926,69 грн. В той же час, банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримала в борг позичальник) та стягнути заборгованість за порушення грошового зобов`язання у розмірі 3931,58 грн. В обґрунтування вимоги в частині стягнення заборгованість за порушення грошового зобов`язання позивачем зазначено, що Умовами визначена відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання клієнтом за Договором. Також зазначено правову позицію викладену Верховним Судом України у постанові від 30.01.2019 року по справі № 922/175/18. Отже за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних витрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Також зазначено, що інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена ч.2\~ст. 625 ЦК України, не є відсотками за кредитом чи неустойкою, адже за своєю суттю це відшкодування матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів. У\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов'язання незалежно від підстав його виконання (договір чи діалект). Отже, за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження №14-16цс18). Верховний Суд зробив висновок, що у\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. З урахуванням вищевикладеного, позивач має право на стягнення з відповідача заборгованості за порушення грошового зобов`язання (суми інфляційних втрат та трьох процентів річних від простроченої суми боргу) у розмірі 3931,58 грн. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений ним при зверненні до суду.

Outcome: approved