Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» Цирулевський Р.О. звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , відповідно до якого просить стягнути з відповідача на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» заборгованість у розмірі 91 376 грн. 88 коп., а також понесені судові витрати. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача посилається на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» є юридичною особою за законодавством України, та зареєстроване у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом юридичної особи: 43170476. Основним видом діяльності ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у., що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Наказом директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» затвердженні Правила надання майна у оренду (далі - «Правила»), які розміщені на офіційному веб-сайті товариства https://domcomfort.ua/ru/about us/pravila/. Відповідно до п. 1.2. Правил - дані правила регулюють надання майна у оренду, порядок сплати орендних платежів, викупу майна або його повернення, регулюють застосування відповідальності у разі порушення умов даних правил або договорів оренди майна з правом викупу, визначають права та обов`язки сторін. Пунктом 3.1. Правил визначено, що Договір оренди майна з правом викупу укладається у письмовому вигляді у магазинах Орендодавця, поза торгівельними або офісними приміщеннями, а також на відстані, в тому числі і у електронній формі через особистий кабінет на сайті Орендодавця, що знаходиться за посиланням: dcomfort.com.ua. Відповідно до п. 3.3. Правил, під час оформлення замовлення для наступного укладання Договору оренди майна з правом викупу на сайті орендодавця, орендарем надається повна інформація щодо свого імені, реквізитів документа, що посвідчує особу, номеру телефону та інших даних, необхідних для встановлення особи та оформлення Договору, після чого ним приймається пропозиція, сформована відповідно до пунктів 4, 5 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідь про повне прийняття пропозиції надається орендарем у електронній формі через сайт орендодавця шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який надсилається орендарю в СМС - повідомленні на номер телефону, вказаний під час оформлення замовлення, що вважається підписом відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Після прийняття орендарем пропозиції, орендодавець направляє орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору оренди майна з правом викупу у електронній формі відповідно до пункту 11 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію». 12.03.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» (далі - «Позивач/Орендодавець») та [PERSON] (далі - «Відповідач/Орендар»), в режимі онлайн шляхом заповнення Відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті Позивача, був укладений Договір № 1144210312024 оренди майна з правом викупу (далі - «Договір»), відповідно до п. 1.1. якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору (далі - «Об`єкт оренди»), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 2. Договору - дані щодо об`єкта оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами, як зазначено нижче: найменування об`єкту оренди: Note/15"-16" Acer A Аspire 3 А315-34 (NX.HE3EU.049) у кількості 1, строк оренди 12 місяців; щомісячний платіж (грн.) - 3 759,00; вартість включаючи ПДВ (грн.) при купівлі 24 місяці 45 108,00, в т.ч. ПДВ 7 518,00 грн.; вартість включаючи ПДВ (грн.) при викупі 90 днів 18 646,00 в т.ч. ПДВ 3 107,67 грн. 12.03.2021 року орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати здійснюється Орендарем до 12-го числа (включно) кожного наступного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 12.03.2022 року. ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передав вказане майно у тимчасове користування Відповідачу, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта» №20450358639609 від 12.03.2021 року, а також інформацією, щодо відстеження посилки з сайту «Нова пошта» (https://tracking.novaposhta.Ua/#/m/chat/messages). Факт вручення (отримання) відправлення за Експрес-накладною №20450358639609 також підтверджується листом ТОВ «Нова пошта» №00114 від 12.01.2022 року. В свою чергу Відповідач свої зобов`язання за Договором належним чином не виконував, орендні платежі починаючи з дати укладання Договору та отримання товару не сплачував, у зв`язку з чим у останнього утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди у розмірі 45 108.00 грн. Відповідно до п. 6.4.6. Правил - у разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи орендодавця, орендар зобов`язаний негайно повернути орендодавцю об`єкт оренди у стані, у якому він був одержаний, з врахуванням нормального зносу. Якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення, а також штраф у розмірі, визначеному в пункті 8.5 даних правил, та сплати вартості об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів. Відповідно до п. 8.5 Правил - у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору (залежно від того, що настало раніше), орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочення орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупуорендних платежів, або повернути об`єкт оренди. 01.11.2021 року Позивач скористався правом, наданим п. 6.4.6. та 8.5. Порядку надіславши на адресу Відповідача повідомлення про припинення договору з 22.11.2021 року та про необхідність сплатити загальну вартість об`єкту оренди. Відповідно до п. 8.4 Правил - за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у розмірі 75,00 (сімдесят п`ять) гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого - індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оскільки заборгованість по Договору № 1144210312024 оренди майна з правом викупу від 12.03.2021 року Відповідачем не сплачена, а об`єкт оренди не був повернутий, то Позивач змушений звернутися до суду з цим позовом та просити суд в примусовому порядку стягнути з Відповідача заборгованість по Договору, розмір якої станом на 11.02.2022 року, з урахуванням штрафних санкцій визначених Договором, урахуванням інфляційних втрат та 3% річних, складає - 91 376 (дев`яносто одна тисяча триста сімдесят шість) гривень 88 коп., із яких: - 45 108,00 грн. (сума боргу); - 22 554,00 грн. (штрафу 50% від загальної суми прострочення); - 22 554,00 грн. (пеня); 860,57 грн. (інфляційне збільшення); - 300,31 грн. (3% річних). Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2022 справу розподілено судді Колесник С.А. та передано судді 01.06.2022 року. На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - відповідача у справі та 01.06.2022 отримано відповідну довідку. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А. від 06.06.2022 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. 04.07.2022 відповідач [PERSON] ознайомився з матеріалами справи, отримав позовну заяву з додатками та ухвалу судді від 06.06.2022 про відкриття провадження у справі (а.с.49). Правом на подання Відзиву на позовну заяву відповідач не скористався. У судове засідання представник позивача не з`явився, у позовній заяві представник позивача Цирулевський Р.О. просив про розгляд справи без участі позивача, позов просив задовольнити (а.с.6). Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.75), причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подавав. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» є юридичною особою за законодавством України, та зареєстроване у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом юридичної особи: 43170476. Основним видом діяльності ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у., що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.10-11). Наказом №1 від 26.02.2021 директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» затверджені та введені в дію з 26.02.2021 Правила надання майна у оренду Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» (а.с.13). Відповідно до п. 1.2. Правил - дані правила регулюють надання майна у оренду, порядок сплати орендних платежів, викупу майна або його повернення, регулюють застосування відповідальності у разі порушення умов даних правил або договорів оренди майна з правом викупу, визначають права та обов`язки сторін. Пунктом 3.1. Правил визначено, що Договір оренди майна з правом викупу укладається у письмовому вигляді у магазинах Орендодавця, поза торгівельними або офісними приміщеннями, а також на відстані, в тому числі і у електронній формі через особистий кабінет на сайті Орендодавця, що знаходиться за посиланням: domcomfort.ua. Відповідно до п. 3.3. Правил, під час оформлення замовлення для наступного укладання Договору оренди майна з правом викупу та створення особистого кабінету на сайті орендодавця, орендарем надається повна та достовірна інформація щодо свого імені, номеру телефону, адреси доставки Об`єкту оренди, ректвізитів документа, що посвідчує особу, фотографії або відскановані копії таких документів, власна фотографія із документом, що посвідчує особу у руках, та інші дані, необхідних для встановлення особи та оформлення Договору, після чого ним приймається пропозиція, сформована відповідно до пунктів 4,5 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідь про повне прийняття пропозиції надається орендарем у електронній формі через сайт орендодавця шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який надсилається орендарю в СМС - повідомленні на номер телефону, вказаний під час оформлення замовлення, що вважається підписом відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» та свідчить про укладення договору (п.3.4 Правил). Після прийняття орендарем пропозиції, орендодавець направляє орендарю у його особистий кабінет та/або на адресу електронної пошти, наданої Орендарем під час прийняття пропозиції, підтвердження укладання Договору оренди майна з правом викупу у електронній формі відповідно до пункту 11 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» (п.3.5 Правил). Відповідно до п. 3.6. Правил орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання Договору оренди майна з правом викупу. Пунктом 3.7. Правил визначено, що передача об`єкта оренди орендодавцем та прийняття його орендарем здійснюється за Актом приймання-передачі, за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом, що підтверджує факт передачі Об`єкта оренди у користування. 12.03.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» (далі - «Позивач/Орендодавець») та [PERSON] (далі - «Відповідач/Орендар»), в режимі онлайн шляхом заповнення Відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті Позивача, був укладений Договір № 1144210312024 оренди майна з правом викупу (далі - «Договір»), відповідно до п. 1.1. якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору (далі - «Об`єкт оренди»), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату (а.с.19,20,21,22-23). Відповідно до п. 2. Договору - дані щодо об`єкта оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами, як зазначено нижче: найменування об`єкту оренди: Note/15"-16" Acer A Аspire 3 А315-34 (NX.HE3EU.049) у кількості 1, строк оренди 12 місяців; щомісячний платіж (грн.) - 3 759,00; вартість включаючи ПДВ (грн.) при купівлі 24 місяці 45 108,00, в т.ч. ПДВ 7 518,00 грн.; вартість включаючи ПДВ (грн.) при викупі 90 днів 18 646,00 в т.ч. ПДВ 3 107,67 грн. 12.03.2021 року орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати у розмірі 3 759,00 грн. (в т.ч. ПДВ 626,50 грн.) здійснюється Орендарем до 12-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяців, де днем внесення останнього платежу є 12.03.2022 року. Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України). Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до вимог ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Законом України «Про електронну комерцію» встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних іших. В пункті 5 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, по електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства (частина сьома стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частина перша стаття 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до частини другої статті 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності га справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності до ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передав вказане майно у тимчасове користування Відповідачу, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта» №20450358639609 від 12.03.2021 року, а також інформацією, щодо відстеження посилки з сайту «Нова пошта» (https://tracking.novaposhta.Ua/#/m/chat/messages) (а.с.24). Факт вручення (отримання) відправлення за Експрес-накладною №20450358639609 також підтверджується листом ТОВ «Нова пошта» №00114 від 12.01.2022 року (а.с.25, 26-29). Відповідно до п. 6.4.6. Правил - у разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи орендодавця, орендар зобов`язаний негайно повернути орендодавцю об`єкт оренди у стані, у якому він був одержаний, з урахуванням нормального зносу. Якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення, а також штрафу у розмірі, визначеному в пункті 8.5 даних правил, та сплати вартості об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів. Відповідно до п. 8.5 Правил - орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) календарних днів до фактичної дати такого розірвання у разі: - не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору оренди майна з правом викупу (залежно від того, що настало раніше); - недостатності суми здійсненого платежу для погашення орендної плати, що підлягає сплаті відповідно до Договору оренди майна з правом викупу та даних Правил, згідно із п.5.4 цих Правил, внаслідок чого актуальна орендна плата, що підлягає сплаті відповідно до Договору оренди майна з правом викупу та даних Правил, не погашалась протягом 60 календарних днів з моменту останнього зарахування внесених коштів у порядку підпункту 3 п.5.4 цих Правил. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договром оренди майна з правом викупу, та викупити Об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу Орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Повідомленням від 01.11.2021 про розірвання договору та необхідність сплатити заборгованість (у порядку п.8.5 Правил) директор ТОВ «Будинок Комфорту» Храмеев П.П. повідомив [PERSON] про зобов`язання сплати заборгованості у розмірі 45 108,00 грн. до 22.11.2021 року. У разі невиконання умов Договору та цього повідомлення, або відсутності реакції на цей лист протягом одного місяця, Товариство буде вважати, що заборгованість позивачем визнана, та буде змушене звернутися до примусового стягнення заборгованості у судовому порядку, з додаткови нарахуванням штрафних санкцій, передбачених Договором (а.с.30). Відповідно до п. 8.4 Правил - за прострочення орендних платежів орендодавець має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% від суми простроченного платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу. Орендодавець залишає за собою право нараховувати орендарю пеню в розмірі, меншому ніж 3%, на власний розсуд. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого - індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. [PERSON] не виконував належним чином свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу, тому у нього станом на 11.02.2022 року виникла заборгованість у розмірі 91 376,88 гривень, що складається: з основної суми заборгованості за договором у розмірі 45108,00 гривень, суми штрафу 50% від загальної суми прострочення в розмірі 22 554,00 гривень, суми пені за прострочені орендні платежі 22 554,00 гривень, інфляційні витрати в розмірі 860,57 гривень, 3% річних в розмірі 300,31 гривень. Ці обставини підтверджуються письмовим розрахунком заборгованості (а.с.8,9). Всупереч цьому, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що [PERSON] виконав свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу та сплатив грошові кошти. Отже, враховуючи строки дії договору №1144210312024 оренди майна з правом викупу від 12.03.2021 року та відповідно строк оренди 12 місяців та обов`язок відповідача сплачувати щомісячні платежі у розмірі 3 759,00 грн., тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума заборгованості, а саме: сума боргу у розмірі основної суми заборгованості за договором у розмірі 45108,00 гривень, інфляційні витрати в розмірі 860,57 гривень та 3% річних в розмірі 300,31 гривень. Щодо стягнення штрафу у розмірі 22 554,00 грн. та пені у розмірі 22 554,00 грн., то суд зазначає таке. Умовами вказаного договору оренди від 12.03.2021 року, крім штрафу (п. п. 8.4, 8.5) за порушення строків платежів, передбачена ще й пеня в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди манйа з правом викупу. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі №2-2171/11. ТОВ «Будинок комфорту» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення орендної плати. У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення, а тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача штраф у розмірі 22 554,00 грн. та відмовити у задоволенні позовних вимог у частині стягнення пені у розмірі 22 554,00 грн. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача суму заборгованості за договором у розмірі 45108,00 гривень, суму штрафу 50% від загальної суми прострочення в розмірі 22 554,00 гривень, інфляційні витрати в розмірі 860,57 гривень, 3% річних в розмірі 300,31 гривень, а всього 68 822.88 грн. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжного доручення № 247 від 04 лютого 2022 року позивачем - ТОВ «Будинок комфорту» при поданні позовної заяви до Київського районного суду м. Харкова про стягнення з відповідача заборгованості, сплачено судовий збір в сумі 2481.00 гривні. Приймаючи до уваги, що позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» підлягають задоволенню частково, відповідно до вимог ч.1 та ч.6 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути частину судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто 1868.63 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: partial