Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-06 00:00:00

Позивач звернувся 27.04.2016 до суду з зазначеним позовом до відповідача [PERSON] .. У позовній заяві сторона позивача посилається на те, що він проживає у приватизованій трикімнатній квартирі [ADDRESS] . 06 вересня 2015 року він виявив, що його квартира залита водою, вказує, що залиття сталося, внаслідок, недбалого ставлення до сантехнічного обладнання мешканців [ADDRESS] , що підтверджується доданим до заяви актом про залиття, затвердженим головним інженером ЖЕД- 902. Внаслідок залиття пошкоджені: стеля, стіна, арка коридору, квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком № ЕД-1-1-290/16 експертного будівельно-технічного дослідження складає 2279,00 грн. Також вказує, що відповідно до квитанції №8 ним було сплачено 1522,00 грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження. Враховуючи наведене, просить стягнути вказану суму матеріальної шкоди, витрати у сумі 1522,00 грн. за проведення експертного дослідження та моральну шкоду у сумі 5000 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.04.2016 справу розподілено та визначено головуючим суддю Усатову І.А. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29.04.2016 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви. На виконання вказаної ухвали до суду надійшла позовна заява в новій редакції, де відповідачем вказано [PERSON] . Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02.06.2016 відкрито позовне провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу копію позовної заяви з додатками з пропозицією надати відзив на позов. На адресу суду повернувся конверт із копією ухвали про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви, який направлявся відповідачу. На день ухвалення рішення відповідач своїм правом не скористався, відзив на позов не подав. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Сторони в судове засідання 07.12.2022 не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд до відома не поставили. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 12.07.2004, посвідченого державним нотаріусом Девятої Київської державної нотаріальної контори, за реєстровим № 5-1475, зареєстровано в КМБТІ 13.07.2004 за номером 1943, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] . З акту обстеження квартири від 23.09.2015, складеного представниками ЖЕД № 902 вбачається, що 06.09.2015 у [ADDRESS] трапилось залиття, пошкодженні: стеля коридора - пляма розміром1,36х0,6 м, стіна коридора- вздуття шпалер розміром 0.5х0,5 м, арка коридора - відшарування самоклеючої стрічки 3х,0,3 м. Причиною залиття є недбале ставлення до сантехнічного обладнання мешканців [ADDRESS] . Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № ЕД-1-1-290/16 від 11.03.2016 вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в квартирі, розташованій за адресою: квартира [ADDRESS] , для усунення наслідків залиття, що сталося 06.09.2015, станом на час проведення дослідження складає 2279 грн. Також позивач посилався на те, що ним було витрачено кошти на проведення висновку експерта у розмірі 1522 грн., на підтвердження чого надав рахунок № ЕД-1-1-290/16 від 29.02.2016 на суму 1522грн та квитанцію. Так, позивач звертаючись до суду з позовом саме до відповідача - [PERSON] , вказує, що внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання мешканців [ADDRESS] сталося залиття. Як вбачається, матеріали справи не містять будь яких доказів, на підтвердження того, що власником або наймачем квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Натомість, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що власниками квартири [ADDRESS] в рівних частках є [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу, квартири, серія та номер :782, виданий 29.04.2015, видавник:ПН КМНО Іванова Л.М. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до вищезазначеного акту обстеження квартири від 23.09.2015, складеного представниками ЖЕД № 902, який надавався позивачем, причиною залиття є недбале ставлення до сантехнічного обладнання мешканців [ADDRESS] У той же час вищезазначеним актом достовірно встановлено лише факт залиття квартири позивача. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі-Правила ), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил ). В додатку № 4 до цих Правил зазначено ,що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій ,представників організацій (підприємства ),яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку,будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства ),яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено : дата складання акта (число,місяць,рік ); прізвища ,ініціали та посади членів комісії; прізвище,ім*я,по батькові власника (наймача,орендаря) квартири ,що зазнала шкоди ; адреса квартири,поверх,форма власності,характер залиття та його причини : завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири,перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість);висновок комісії щодо встановлення вини особи,що вчинила залиття . Вищезазначений акт на який посилається позивач, не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, та в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем [PERSON] майнової шкоди позивачу [PERSON] . Крім того даний акт не містить належних і допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири позивача саме відповідачем, а відтак відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою. Вина відповідача не доведена. Підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. При цьому, суд зауважує, що позивачем не заявлялося клопотань про витребування доказів, залучення до участі у справі співвідповідачів. Крім того, як встановлено вище позивачу надавався строк для усунення недоліків, щодо підтвердження вини відповідача. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. 1 і 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд зауважує, що позивачем не надано достатньо доказів для висновку про причини залиття його квартири, саме з вини відповідача, тому у даному випадку факт завдання матеріальної шкоди саме відповідачем не встановлений. Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, у зв`язку з недоведеністю вини відповідача у залитті квартири позивача. Виходячи з вищевикладеного відсутні і підстави для стягнення моральної шкоди та судових витрат. Суд,

Outcome: dismissed