Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-13 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. 25.01.2022 року позивачка звернулася до суду з вказаною позовною заявою, яку мотивує тим, що вона від спільного життя з [PERSON] мають малолітню дочку [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя не склалося, шлюб між сторонами розірвано, дитина проживає з позивачкою та повністю знаходиться на її утриманні. Рішенням Охтирського міськрайонного суду від 14.12.2017 року № 583/3199/17 ухвалено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно до досягнення повноліття, починаючи стягнення з 17.11.2017 року. Дитина [PERSON] перебуває на обліку в лікаря сімейної медицини, має статус дитини інваліда до 18 років. Відповідно до виписного епікризу з медичної картки хворої [PERSON] діагноз цукровий діабет І тип, важкий перебіг. Субоптимальний глікемічний контроль. Лабільна форма. Хронічна гастродуоденопатія в стадії клініко-лабораторної ремісії. Функціональні зміни в серці, СН0 дитина згідно з рекомендацією лікаря у зв`язку з важкістю, лабільністю перебігу основного захворювання та неспроможністю дитини до обслуговування (введення інсуліну, корекція з забором крові на цукор), потреби догляду матері оформлення підгрупи А на дошкільний період. Зазначає, що в країні підвищилися ціни на побутові речі, засоби домашнього вжитку, одяг, продукти, харчування, ліки. Самостійно забезпечити дочку позивачка змоги немає, батько жодної матеріальної допомоги не надає. Крім того зазначає, що 11.01.2018 року відділом державної виконавчої служби Охтирського міськрайонного управління юстиції відкрито виконавче провадження № 55505542. Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 12.01.2022 року № 580 заборгованість по аліментах [PERSON] станом на 01.12.2022 року складає 38761,17 грн. На підставі вищевикладеного просить збільшити розмір аліментів стягуваних з [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] та стягувати з [PERSON] аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 3000 грн. щомісячно на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , до досягнення нею повноліття, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили, а також стягнути з [PERSON] пеню від суми несплачених аліментів в розмірі 38761,17 грн. на користь [PERSON] . Процесуальні дії у справі та аргументи сторін. 25.01.2022 року ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі, визнано справу малозначною та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу вручено копію ухвали про відкриття провадження в справі з копією позову та доданих до нього документів, відзиву на позов ним не подано, поважності причин його не подачі відповідачем суду не повідомлено, тому відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. У зв`язку із уведенням в Україні\~Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року\~воєнного стану та неможливістю здійснення правосуддя з об`єктивних причин під час воєнного стану судове засідання, яке було призначене на 09 березня 2022 року не відбулось. Розпорядженням Голови Верховного Суду від від 25.03.2022 № 14/0/9-22\~змінено територіальну підсудність судових справ Охтирського \~міськрайонного \~суду \~Сумської області на\~Шишацький районний\~суд Полтавської\~області . З 24.10.2022 року розпорядженням Голови Верховного Суду від 18.10.2022 року № 60 відновлено територіальну підсудність судових справ Охтирського міськрайонного суду Сумської області. 14.11.2022 року позивачка подала заяву, в якій позов підтримує повністю та просить слухати справу в її відсутність. 17.11.2022 року відповідач подав до суду письмове заперечення проти позову, просить відмовити в позові, посилаючись на те, що він не мав можливості з 21.01.2019 року сплачувати аліменти, так як перебував під вартою, тому не може працевлаштуватися і перебуває на утриманні свого батька (а.с.33). 14.12.2022 року від відповідача надійшла заява, в якій просить відкласти розгляд справи через неможливість прибуття його представника, однак документів, підтверджуючих повноваження представника до суду в установленому законом порядку не подав, будь-яких клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач не подав. З огляду на викладене, вказана заява відповідача не заслуговує на увагу суду, такі дії відповідача суд розцінює як зволікання з розглядом справи. Враховуючи, що від сторін у справі клопотань не надійшло, заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження сторонами не надано, сторони не ініціювали перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження після отримання ухвали суду про відкриття провадження в справі, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, вказана справа відноситься відповідно до положень ст.19, ст.274 ЦПК України до малозначних справ, її розгляд визначено судом в ухвалі про відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позивачкою відповідно до положень ЦПК України надано в повному обсязі необхідні докази в обґрунтування позову, інших клопотань щодо надання чи витребування доказів сторонами не заявлялося, суд вважає можливим розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до положень ст.ст.277-279 ЦПК України. Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Оскільки, Охтирським міськрайонним судом Сумської області не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. З огляду на те, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України. Наведене положення відповідає практиці Європейського суду з прав людини і не може автоматично вважатися порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. В розумінні ч.6 ст.279 ЦПК України характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Оскільки, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом та мотиви суду. Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із\~практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Охтирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Сумській області (а.с. 11). Рішенням Охтирського міськрайонного суду від 14.12.2017 року № 583/3199/17 ухвалено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно до досягнення повноліття, починаючи стягнення з 17.11.2017 року (а.с.13). Згідно довідок про реєстрацію місця проживання від 08.08.2020 року відділу з питань державної реєстрації виконавчого комітету Охтирської міської ради [PERSON] та [PERSON] зареєстровані за адресою [ADDRESS] (а.с.18,19). Як вбачається з виписки № 6362 з медичної карти стаціонарного, епікризу, виписного епікризу з медичної карти хворого дитина [PERSON] має діагноз цурковий діабет 1 тип, важка форма, лабільний перебіг, глікемічний контроль оптимальний, хр. Гастродуоденопатія в стадії неповної клініко-лабораторної ремісії, функціональні зміни в серці (а.с. 14-16). В ч. 3 ст. 51 Конституції України\~визначено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до ст. 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікованої\~постановою Верховною Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ, кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. За приписами\~ ст.\~ 8 Закону України «Про охорону дитинства»\~ кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Згідно вимог ст. 141 СК України\~мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. В ч. 2 ст. 150 СК України\~зазначено, що батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Відповідно до\~статті 180 СК України\~батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно вимог ст. 192 СК України\~розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. В п. 23\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~застосування судами\~окремих норм\~Сімейного кодексу\~України при\~розгляді справи\~щодо батьківства,\~материнства та\~стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3 зазначено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Відповідно до ст.182\~СК \~України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;\~\~доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів,у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна,сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно п.п.3 п.17 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України \~«Про застосування\~судами окремих\~норм Сімейного\~кодексу України\~при розгляді\~справ щодо\~батьківства,\~материнства та\~стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням\~суду кошти\~на утримання\~дитини (аліменти)\~присуджуються у\~частці від\~доходу її\~матері,\~батька або\~у твердій\~грошовій сумі\~за вибором\~того з\~батьків або\~інших законних\~представників дитини,\~разом з\~яким проживає\~дитина. Таким чином, з аналізу наведених правових норм вбачається, що за позовом платника аліментів може бути змінено раніше встановлений розмір аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, зокрема, зміни матеріального або сімейного стану, погіршення здоров`я, тоді як право вимагати зміни способу присудження аліментів має саме одержувач аліментів. В ст.\~статті 192 СК України\~визначено перелік обставин, за яких суд може винести рішення, зокрема, про збільшення (зменшення) розміру аліментів. Такими обставинами є: зміна матеріального стану, зміна сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я як особи, з якої стягуються аліменти, так і особи, на чию користь вони стягуються, та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка зазначає, що розмір аліментів, які стягуються з відповідача на утримання малолітньої [PERSON] є недостатнім для забезпечення її належного забезпечення та розвитку. Такі доводи позивачки є слушними та заслуговують на увагу суду, до позову додано належні, допустимі та переконливі докази, якими він обґрунтовується, які суд приймає до уваги. Суд враховує, що розмір аліментів в сумі 1000 грн. є недостатнім розміром для належного виховання та розвитку дитини, враховуючи, що [PERSON] перебуває на обліку в лікаря сімейної медицини, є дитиною-інвалідом, постійно потребує лікування та особливого догляду, а тому з урахуванням конкретних обставин справи, враховуючи стан здоров`я дитини, яка потребує постійно підтримуючого лікування, відповідного харчування та уваги, стан здоров`я батьків, які є фізично здоровими, вважає справедливим та співмірним визначити розмір аліментів в сумі 2500 грн., що відповідатиме інтересам дитини, її рівню життя, необхідного для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Щодо вимог про стягнення пені за несплату аліментів суд зазначає наступне. Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] до її повноліття починаючи стягнення з 17.11.2017 року наданим Охтирським відділом державної виконавчої служби в Охтирському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Суми) від 12.01.2022 року за № 580 заборгованість по аліментах станом на грудень 2021 року складає 38761,17 грн. (а.с.17). Відповідно до ч.ч. 1,2\~ст. 196 СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. За змістом ст.549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм\~глави 49 ЦК України\~та\~статті 196 СК України\~неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання, що має на меті сприяти належному виконанню зобов`язання. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені (дати вчинення розрахунку). Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені обраховується шляхом додавання сум пені, обрахованих за кожним місячним (періодичним) платежем. Відповідні висновки щодо розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц та від 3 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц, згідно з якими Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України, викладених у постановах від 1 липня 2015 року у справі № 6-49цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15 і від 2 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16 щодо обчислення пені у кожному місяці як 1% від платежу, помножений на кількість днів у відповідному місяці. Так, згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц, правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки, аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1 х 1% х Q1)+(A2 х 1% х Q2)+……….(An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Суд приводить наступний розрахунок заборгованості пені, виходячи з розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим листом № 583/354/18 від 26.06.2018 року наданим Охтирський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Суми) від 18.03.2021 року за № 31237. З 17 листопада 2017 року - прострочена сума заборгованості 466,62 грн., кількість прострочених днів 1512 = 466,62 грн. х 1% х 1512 = 7055,29 грн. Грудень 2017 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1481 = 1000 грн. х 1% х 1481 = 14810 грн. Січень 2018 року - прострочена сума заборгованості 155,55 грн., кількість прострочених днів 1450 = 155,55 грн. х 1% х 1450 = 2303,69 грн. Лютий 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1422 = 1000 грн. х 1% х 1422 =14220 грн. Березень 2018 року - прострочена сума заборгованості 600 грн., кількість прострочених днів 1391 = 600 грн. х 1 % х 1391 = 8346 грн. Квітень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1361 = 1000 грн. х 1 % х 1361 = 13610 грн. Травень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1330 = 1000 грн. х 1% х 1330 = 13300 грн. Червень 2018 року заборгованість відсутня. Липень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1269 = 1000 грн. х 1% х 1269 = 12690 грн. Серпень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1238 = 1000 грн. х 1% х 1238 = 12380 грн. Вересень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1208 = 1000 грн. х 1% х 1208 = 12080 грн. Жовтень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1177 = 1000 грн. х 1% х 1177 = 11770 грн. Листопад 2018 року заборгованість відсутня. Грудень 2018 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1116 = 1000 грн. х 1% х 1116 = 11160 грн. Січень 2019 року - заборгованість відсутня. Лютий 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1057 = 1000 грн. х 1% х 1057 = 10570 грн. Березень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 1026 = 1000 грн. х 1% х 1026 = 10260 грн. Квітень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 996 = 1000 грн. х 1% х 996 = 9960 грн. Травень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 965 = 1000 грн. х 1% х 965 = 9650 грн. Червень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 935 = 1000 грн. х 1% х 935 = 3950 грн. Липень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 904 = 1000 грн. х 1% х 904 = 9040 грн. Серпень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 873 = 1000 грн. х 1% х 873 = 8730 грн. Вересень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 843 = 1000 грн. х 1% х 843 = 8430 грн. Жовтень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 812 = 1000 грн. х 1% х 812 = 8120 грн. Листопад 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 782 = 1000 грн. х 1% х 782 = 7820 грн. Грудень 2019 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 751 = 1000 грн. х 1% х 751 = 7510 грн. Січень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 721 = 1000 грн. х 1% х 721 = 7210 грн. Лютий 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 692 = 1000 грн. х 1% х 692 = 6920 грн. Березень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 661 = 1000 грн. х 1% х 661 = 6610 грн. Квітень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 631 = 1000 грн. х 1% х 631 = 6310 грн. Травень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 600 = 1000 грн. х 1% х 600 = 6000 грн. Червень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 570 = 1000 грн. х 1% х 570 = 5700 грн. Липень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 539 = 1000 грн. х 1% х 539 = 5390 грн. Серпень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 508 = 1000 грн. х 1% х 508 = 5080 грн. Вересень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 478 = 1000 грн. х 1% х 478 = 4780 грн. Жовтень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 447 = 1000 грн. х 1% х 447 = 4470 грн. Листопад 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 417 = 1000 грн. х 1% х 417 = 4170 грн. Грудень 2020 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 386 = 1000 грн. х 1% х 386 = 3860 грн. Січень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 355 = 1000 грн. х 1% х 355 = 3550 грн. Лютий 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 327 = 1000 грн. х 1% х 327= 3270 грн. Березень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 296 = 1000 грн. х 1% х 296 = 2960 грн. Квітень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 266 = 1000 грн. х 1% х 266 = 2660 грн. Травень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 235 = 1000 грн. х 1% х 235 = 2350 грн. Червень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1000 грн., кількість прострочених днів 205 = 1000 грн. х 1% х 205 = 2050 грн. Липень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 174 = 1006,50 грн. х 1% х 174 = 1751,31 грн. Серпень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 143 = 1006,50 грн. х 1% х 143 = 1439,29 грн. Вересень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 113 = 1006,50 грн. х 1% х 113 = 1137,34 грн. Жовтень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 82 = 1006,50 грн. х 1% х 82 = 825,33 грн. Листопад 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 52 = 1006,50 грн. х 1% х 52 = 523,38 грн. Грудень 2021 року - прострочена сума заборгованості 1006,50 грн., кількість прострочених днів 174 = 1006,50 грн. х 1% х 21 = 211,36 грн. Загальна сума пені за період з 17.11.2017 року по грудень 2021 року становить 322393 грн. За змістом\~ статті 196 СК України\~пеня нараховується не більше 100 відсотків заборгованості. Заборгованість визначена державним виконавцем в розмірі 38761,17 грн. (а.с.17), тому саме такий розмір пені має бути стягнутий з відповідача. Згідно із частиною першою, п`ятою, шостою\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторонам надано можливість повно реалізувати процесуальні права, надані їм законом, в тому числі надати докази. На відповідача покладений обов`язок з врахуванням предмету і підстав позову довести відповідно до вимог статей\~12,\~13 ЦПК України\~за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень\~статей 78-80 ЦПК України, протилежне, на що позивач посилається як на підставу своїх вимог. Відповідач не надав доказів відсутності його вини в утворенні заборгованості зі сплати аліментів. Посилання відповідача на те, що він перебував під вартою не звільняє його від обов`язку утримувати свою дитину та сплачувати аліменти, а тому не доводить відсутність його вини в утворенні заборгованості по аліментах. В цій частині відповідач жодних доказів суду не надав, а отже не спростував доводи позивачки, викладені в позові. За таких обставин, враховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі 38761,17 грн., що відповідає положенням частини першої\~статті 196 СК України. Висновок суду. Таким чином, аналізуючи приведені докази, даючи їм оцінку в їх сукупності, з урахуванням принципів законності, пропорційності, справедливого балансу, меж дозволеного втручання, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінюючи у справі докази в цілому, так і кожний доказ, який міститься у справі, з урахуванням принципів розумності, пропорційності, виваженості, справедливості, балансу інтересів сторін, вирішуючи справу в межах заявлених вимог, з урахуванням наданих доказів, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, як зазначено вище. Оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору, тому судовий збір за дві позовні вимоги у розмірі 1984,8 грн. на користь держави підлягає стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: partial