Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-21 00:00:00

Позивач [PERSON] , діючи через свого представника адвокта [PERSON] звернулася до Рівненського міського суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, стягнення компенсації втрати частини заробітку, в якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» на її користь середній заробіток за увесь час затримки розрахунку в розмірі 385\~641,66 грн. та компенсацію втрати частини заробітку у зв`язку із несвоєчасною її виплатою в сумі 91\~654, 36 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вона працювала у ТОВ «Акватон» на посаді заступника генерального директора з комерційних питань.\~\~10 вересня 2020 року була звільнена з роботи у зв`язку із скороченням штату працівників на підставі п.1\~ст.40 КЗпП України. Однак при проведенні розрахунку у зв`язку зі звільненням їй заробітна плата не була виплачена у повному обсязі. 07 грудня 2020 року позивач звернулася до суду із позовом про стягнення вихідної допомоги та компенсації за невикористану відпустку.\~ Рішенням Рівненського міського суду від 27 квітня 2022 року у справі № 569/20423/20 \~її позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» про стягнення вихідної допомоги та компенсації за невикористану відпустку було задоволено, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» на користь [PERSON] 110635 (сто десять тисяч шістсот тридцять п`ять) грн 85 коп. вихідної допомоги та 275005 (двісті сімдесят п`ять тисяч п`ять) грн. 81 коп. компенсації за невикористані відпустки. Це судове рішення набуло законної сили 07.06.2022 року. Після ухвалення судового рішення про стягнення заборгованості із заробітної плати роботодавець не звільняється від відповідальності, передбаченої\~статтею 117 КЗпП України, а саме виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Рішення Рівненського міського суду було виконано 06.07.2022 року. Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 11.09.2020 року по 06.07.2022 року складає 1\~599\~126, 40 грн., однак з урахуванням принципу пропорційності вважає, що належить стягнути з відповідача середній заробіток, зменшивши до розміру суми заборгованості 385\~641, 66 грн. Також вважає, що має право на отримання компенсації втрати частини доходів (від суми компенсації невикористаної відпустки 275\~005, 96 грн.) у зв`язку з порушенням термінів їх виплати з 01.10.2020 року по 30.06.2022 року становлять 91\~654, 36 грн. Ухвалою від 17 жовтня 2022 року позовну заяву суд прийняв до розгляду та відкрив спрощене позовне провадження у справі з проведенням судового засідання з повідомленням (викликом) сторін. У поданому до суду клопотанні представник позивача просить справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного рішення. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав. Про місце, дату та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином за адресою місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон». За наявності передбачених ч.1 ст.280 ЦПК України умов суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши представлені у справі докази, дійшов таких висновків. Відповідно до ст.2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно із ст.4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначила, що працювала у ТОВ «Акватон» на посаді заступника генерального директора з комерційних питань.\~\~10 вересня 2020 року була звільнена з роботи у зв`язку із скороченням штату працівників на підставі п.1\~ст.40 КЗпП України. Однак при проведенні розрахунку у зв`язку зі звільненням їй заробітна плата не була виплачена у повному обсязі. Судом встановлено, що рішенням Рівненського міського суду від 27 квітня 2022 року у справі № 569/20423/20 \~позов [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» про стягнення вихідної допомоги та компенсації за невикористану відпустку було задоволено та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Акватон» на користь [PERSON] 110635 (сто десять тисяч шістсот тридцять п`ять) грн 85 коп. вихідної допомоги та 275005 (двісті сімдесят п`ять тисяч п`ять) грн. 81 коп. компенсації за невикористані відпустки. Рішення Рівненського міського суду від 27 квітня 2022 року у справі № 569/20423/20 \~набуло законної сили 07.06.2022 року. Постановою про закінчення виконавчого провадження від 06.07.2022 року рішення Рівненського міського суду від 27 квітня 2022 року виконано фактично в повному обсязі згідно з виконавчим документом. Згідно розрахунку позивача загальна сума компенсації по виплаті їй середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, яка належить за її підрахунками до виплати за період з 11.09.2020 року по 06.07.2022 року складає 1\~599\~126, 40 грн., однак з урахуванням принципу пропорційності просить стягнути з відповідача середній заробіток, зменшивши до розміру суми заборгованості у розмірі 385\~641, 66 грн. Відповідно до частини першої\~статті 21 Закону України «Про оплату праці»\~працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Згідно з частиною першою\~статті 115 КЗпП України\~заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. В\~ідповідно частини першої\~статті 47 КЗпП\~власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в\~статті 116 цього Кодексу Статтею 116 Кодексу Законів про Працю України\~(далі\~КЗпП України) передбачено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Згідно зі\~статтею 117 КЗпП України\~в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в\~статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст.27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок). Абзацом третім пункту 2 Порядку встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо. Відповідно до п.5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Згідно із п.8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з отриманням вимог законодавства. Відповідно роз`ясненням, які містяться в п.20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» № 13 від 24 грудня 1999 року, установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. Так, рішенням Рівненського міського суду від 27 квітня 2022 року по справі № 569/20423/20 встановлено, що 5 травня 1991 року [PERSON] прийнята на посаду діловода фірми «Акватон» (з 27 серпня 1998 року перейменована на ТОВ «Виробниче підприємство «Акватон»). Наказом ТОВ «ВП «Акватон» № 112-к від 22 серпня 2018 року позивач звільнена з роботи у зв`язку із скороченням штату працівників згідно з п.1 ст.40 КЗпП України. Наказом ТОВ «ВП «Акватон» № 112-к від 22 серпня 2018 року позивач звільнена з роботи у зв`язку із скороченням штату працівників згідно з п.1 ст.40 КЗпП України. Наказом ТОВ «ВП «Акватон» № 85-к від 24 жовтня 2019 року позивач поновлена на посаді заступника генерального директора з комерційних питань з 24 серпня 2018 року. Наказом № 45-к від 10 вересня 2020 року [PERSON] звільнено з 10 вересня 2020 року з посади заступника генерального директора з комерційних питань за п.1 ст.40 КЗпП України на підставі наказу № 20-к від 3 липня 2020 року «Про скорочення посади заступника генерального директора з комерційних питань та внесення змін до штатного розпису». Таким чином вперше позивача було звільнено з роботи з 22 серпня 2018 року, а тому під час розрахунку середнього заробітку, суд виходить з виплат за червень 2018 року та липень 2018 року, суми яких\~відображені в\~довідці про доходи №АК000000035 від 03.09.2018 р. Так, середній заробіток за останні 2 повні місяці роботи (червень-липень 2018 року) становить 235660,91 (150 660,91+85000,00): кількість робочих днів становить у червні - 20дн., у липні 22, тому середній одноденний заробіток становить 5610,97 грн. (235660,91 : (20+22)). Розраховуємо кількість робочих дні затримки розрахунку від дня наступного за звільненням 445 робочих днів ( з 11.09. 2020 р. по 31.12.2022 р. - 64 роб.дні, 2021 рік -250 роб.днів, з 01.01.2022 по 06.07.2022 р. - 131 роб.днів). Зменшуємо кількість робочих днів затримки розрахунок на час зупинення провадженння у справі за клопотанням представника позивача з 08.04.2021 р. по 29.11.2021 р. 160 роб.днів Тому середній заробіток за час затримки розрахунку з 11.09.2020 р. по 06.07.2022 р. за виключенням періоду зупинення провадження у справі становить: 1 599 126,40 грн. (5610,97 грн. за 1 роб. день х 285 (445 - 160 роб.дні). Враховуючи розмір простроченої заборгованості відповідача щодо виплати позивачу при звільненні всіх належних сум, період затримки виплати заборгованості, відсутність розрахунку позивача ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні її майнових втрат та беручи до уваги отримання позивачем за період затримки розрахунку при звільненні доходу, про що зазначає сама позивачка з відповідача на користь позивача належить стягнути 385\~641,66 грн. середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Щодо вимог про стягнення з відповідача компенсації втрати частини заробітку суд зазначає наступне. Відповідно Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 р. №20250-ІІІ, підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Згідно з Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затверджений\~постановою КМУ від 21.02.2001 р. № 159\~та ст.2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 р. №20250-ІІІ, компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з 01.01.2001р. (дня набрання чинності вказаного Закону). Відповідно вказаного Закону під доходами слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, в тому числі заробітна плата (грошове забезпечення). Тобто нарахувати компенсацію за затримку потрібно, тільки якщо раніше нарахований дохід працівникові своєчасно не виплачений.\~\~Таким чином, оскільки, оскільки заробітна плата позивачеві не була своєчасно виплачена, слід задовольнити вимогу про стягнення компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати. Статтею 3 вказаного Закону України передбачено, що сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після\~\~утримання\~\~податків\~\~і обов`язкових\~\~платежів)\~\~на індекс\~\~інфляції\~\~в\~\~період\~\~невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться). Відповідно п.3, п.4.Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затверджений\~постановоюКМУ від 21.02.2001 р. № 159, сума\~\~компенсації\~\~обчислюється\~\~ шляхом\~\~ множення\~\~ суми\~\~нарахованої,\~\~але\~\~не\~\~виплаченої працівникові заробітної плати за\~\~відповідний\~\~місяць\~\~(після\~\~утримання\~\~податків\~\~і\~\~платежів)\~\~на\~\~коефіцієнт приросту споживчих цін. Коефіцієнт приросту споживчих цін визначається як різниця між часткою від ділення індексу споживчих цін в останній місяць перед виплатою суми заборгованості на індекс споживчих цін у тому місяці, за який виплачується заробітна плата, та коефіцієнтом 1. Коефіцієнт приросту споживчих\~\~цін\~\~розраховується\~\~з\~\~трьома знаками після коми. Індекси споживчих цін для розрахунку коефіцієнта приросту споживчих цін щомісячно публікуються Держкомстатом наростаючим підсумком з початку того року, в якому виникла заборгованість із виплати заробітної плати, що підлягає компенсації відповідно до пункту 2 цього Положення. (Абзац четвертий пункту 3 в редакції Постанови КМ N 692 від 23.04.99). Якщо виплата заборгованості із заробітної плати провадиться до опублікування Держкомстатом індексу споживчих цін за останній місяць перед виплатою суми заборгованості, під час розрахунку суми компенсації на період до опублікування зазначеного індексу споживчих цін за згодою працівника для розрахунків застосовується індекс споживчих цін за попередній місяць. Крім того, у разі затримки виплати заробітної плати за кілька місяців сума компенсації визначається згідно з пунктом 3 цього Положення за кожний місяць окремо і підсумовується. Приклад розрахунку суми компенсації наведено у додатку до цього Положення. Таким чином, позивач має право на отримання компенсації втрати частини доходів (від суми 275 005, 96 грн. - компенсацію невикористаної відпустки) у зв`язку з порушенням строків їх виплати відповідно до Закону України від 19.10.2000 р. № 2050-ІІІ «Про компенсацію\~громадянам втрати\~частини доходів\~у зв`язку\~з порушенням\~строків їх\~виплати» і\~постанови КМУ\~від 21.02.2001р. № 159 «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати» з 01.10.2020 р. по 30.06.2022 р. в сумі 91654,36 грн. (275 005,96x101x101,3x100,9x110x101,3x101,6x104,5x103,1x102,7x103,1):100-275 005,96. З урахуванням викладеного, сума компенсації втрати частини заробітної плати становить 91\~654,36 грн. Згідно ч.1\~ст.67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Нормами п.\~171.1 ст. 171\~та 14.1.180 ст.\~14 Податкового Кодексу України\~та ст.7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування врегульовано порядок утримання податків з будь-яких виплат на користь громадян України, і суди не є суб`єктами, уповноваженими надавати тлумачення вимог чинного законодавства. Оскільки, суд не є податковим агентом, тому обов`язок відрахувати зазначені податки і збори закон покладає на роботодавця. Відповідно до листа ДФС від 09.06.2016 року № 12817/6/99-99-13-02-03-15 оскільки виплата доходу у вигляді суми середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду за час затримки розрахунку при звільненні працівника, здійснюється звільненому працівнику і не пов`язана з відносинами трудового найму, то такий дохід оподатковується податковим агентом як інші доходи податком на доходи фізичних осіб за ставкою 18 відс. та військовим збором - 1,5 відсотка у місяці його фактичного нарахування. Крім того, особи, які мають статус податкових агентів, зобов`язані подавати у строки, встановлені\~Кодексом податковий\~розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу (п.п. «б» п. 176.2 ст.176 Кодексу). Суд роз`яснює, що у разі задоволення позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки та збори із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні зменшується на суму податків і зборів. На підставі частини першої\~статті 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 3\~856 грн. 42 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved