Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін Позивач звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після матері - [PERSON] , 1937 року народження, яка померла [INFO] . Позовні вимоги позову обгрунтовує тим, що маючи намір прийняти спадщину, він звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Липовенко Н.І. Однак, листом № 115-01-16 від 23.09.2022 нотаріусом роз`яснено, що спадкування починається фактом смерті особи, тобто відкриттям спадщини. Згідно з статтями 1269, 1270 ЦПК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки ним пропущено строк для прийняття спадщини, то йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідач, в особі представника [PERSON] , позов визнає та щодо його задоволення не заперечує. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 25.10.2022. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 26.10.2022 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Проведення судового розгляду призначено на 11 годину 00 хвилин 08.12.2022. Зазначена ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов. Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, на судовий розгляд справи не прибув. Проте через канцелярію суду подав заяву, відповідно дго якої позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити. Судовий розгляд справи просить проводити у його відсутності. Відповідач - Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, свого представника в судове засідання не направила. Однак, представник відповідача [PERSON] надіслала до суду заяву, в якій позов визнає, щодо його задоволення не заперечує та просить розглянути справу без участі представника відповідача за наявними у справі матеріалами. За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка була зареєстрована та постійно проживала у [ADDRESS] . Факт смерті [PERSON] підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 19 жовтня 2021 року. Згідно з довідкою №210, виданою 23 вересня 2022 року старостинським округом №4 Рокитнянської селищної ради Київської області [PERSON] була зареєстрована та проживала у житловому будинку по [ADDRESS] по день своєї смерті - [INFO] . Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №573556, виданого 31 січня 2006 року Білоцерківським районним відділом земельних ресурсів на підставі Розпорядження Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області №197 від 05 липня 2005 року, власником земельної ділянки площею 3,205 га, з кадастровим номером 3220484100:01:012:0022, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Озернянської сільської ради Білоцерківського району Київської області є [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Озерянською сільською радою Білоцерківського району Київської області 19 березня 1969 року [PERSON] народився [INFO] у с. Коржівка Білоцерківського району Київської області. Батьком [PERSON] є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Після смерті спадкодавця - [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, загальною площею 3,205 га, з кадастровим номером 3220484100:01:012:0022, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Озернянської сільської ради Білоцерківського району Київської області. За час життя спадкодавець не склала заповіт про розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, а тому спадкування її всіх прав та обов`язків здійснюється за законом в порядку черговості. Позивач - [PERSON] як син спадкодавиці є спадкоємцем першої черги. Позивач мав звернутись до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття (відмову) від спадщини після смерті спадкодавця до 17 квітня 2022 року. Але у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на всій території України введено воєнний стан, тому позивач не мав змоги подати нотаріусу таку заяву у визначений законом строк. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану здійснюються з урахуванням положень Постанови КМУ "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" від 28.02.2022 року № 164. Даною постановою встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, та дає можливість звернутися до нотаріуса для документального оформлення уже після завершення воєнного стану. Однак, Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року № 719 було внесено зміни до вищевказаної Постанови № 164 та визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Враховуючи зміни, внесені постановою Кабміну від 24.06.2022 року № 719, позивачі повинні були з`явитися до нотаріуса для подання заяв про прийняття спадщини до 17.08.2022 року. Разом з тим, позивач, не будучи обізнаним про внесення змін до чинного законодавства у зв"язку із введенням на території України воєнного стану, зокрема з питань змін порядку прийняття спадщини, звернувся до нотаріуса лише у вересня місяці 2022 року. Листом приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І. № 115-01-16 від 23.09.2022 рекомендовано позивачеві звернутися до суду про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, так як останім пропущено встановлений законодавством строк. Представник відповідача - Рокитнянської селищної ради Київської області, заявою від 16 листопада 2022 року визнає заявлені позовні вимоги та не заперечує проти задоволення їх судом. Також представник відповідача не заперечує проти розгляду справи за наявними матеріалами. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу положень статтей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог частини 1 статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 статті 1225 передбачено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно із положеннями статтей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені ним причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні. Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. За нормами частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Зважаючи на те, що відповідач Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області заявою від 16.11.2022 визнала позовні вимоги в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення та у суду відсутні обґрунтовані сумніви щодо добровільності їх визнання, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved