Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-12 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом. Посилається на те, що квартира [ADDRESS] перебуває у комунальній власності та знаходиться на балансі Рахівського міського комунального підприємства «Рахівкомунсервіс». Відповідно до відповіді на запит КП «Бюро технічної інвентаризації» Рахівської міської ради» № 153 від 14 грудня 2015 року та відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості на квартиру [ADDRESS] відсутні, як і реєстрація та інвентаризаційна справа. Дане житлове приміщення є ізольованим житловим приміщенням, зокрема, від квартири [ADDRESS] . У відповіді Рахівської міської ради № 1166 від 26.11.2015 вказано, що рішень про приватизацію квартири [ADDRESS] , міською радою не приймалось, оскільки приватизація квартири належить до компетенції відділу комунального майна та з питань захисту прав споживачів Рахівської районної ради. Згідно відповіді Рахівської районної ради Закарпатської області № 02-24/461 від 15 грудня 2015 року розпоряджень, щодо приватизації квартири по [ADDRESS] , відділом комунального майна та з питань захисту прав споживачів Рахівської районної ради не видавалось. Відповідно до отриманої [PERSON] копії реєстраційної картки форми А на квартиру [ADDRESS] , 06 червня 1967 року було здійснено реєстрацію місця проживання (прописку) громадянина [PERSON] , який народився [INFO] . [PERSON] та [PERSON] з 23.11.1941 перебували у шлюбі. В листопаді 1978 року відповідно до договору найму житлового приміщення у будинках місцевих Рад депутатів трудящих, державних підприємств і установ, кооперативних і громадських організацій Української РСР наймачем квартири [ADDRESS] , стала [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] на законних підставах вселилися до даного житлового приміщення. [INFO] [PERSON] померла, останнім місцем реєстрації її була квартира [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] статус наймача за договором найму перейняв на себе [PERSON] як член сім`ї наймача який продовжив проживати у згаданій квартирі. [INFO] у квартирі будинку сталась пожежа під час якої загинув син [PERSON] - [PERSON] , який був його годувальником. Після смерті сина [PERSON] почав отримувати грошову допомогу по втраті годувальника, а вона - [PERSON] надала допомогу по відновленню квартири та отримала «на руки» кошторис на ремонт житлового приміщення по [ADDRESS] . Вона особисто понесла витрати по відновленню даної квартири, як і контроль за ремонтними роботами згідно даного кошторису. Починаючи з осені 1984 року вона за згоди [PERSON] вселилася до даної квартири, де проживає постійно до сьогоднішнього дня. З 11 травня 1989 року зі згоди [PERSON] вона прописалася в спірній квартирі. Дана обставина також була встановлена судами під час розгляду справи № 305/1849/17 про що містяться посилання на неї у судових рішеннях. [PERSON] та [PERSON] були знайомі до її вселення, оскільки раніше вона проживала в сусідній квартирі та допомагала йому по господарству, адже його дружина померла і після цього він не завжди бажав дбати про себе належним чином. Після фактичного припинення шлюбних відносин зі своїм чоловіком позивачка [PERSON] змушена була виселитись з квартири [ADDRESS] та почала шукати собі інше житло. Дізнавшись про це, [PERSON] запропонував їй вселитися до його помешкання. Родичі [PERSON] не виявляли активного бажання допомагати йому, за всі роки проживання з ним [PERSON] пам`ятає лише одиничні випадки коли вони навідувалися до нього. Таким чином, через такі взаємовигідні для обох інтереси з вересня 1984 року [PERSON] почала постійно проживати у квартирі [ADDRESS] . Жодних угод між [PERSON] та [PERSON] про порядок користування житловим приміщенням не укладалось. Інші особи, окрім [PERSON] та [PERSON] , у даній квартирі на момент її вселення до квартири не проживали. Комунальні платежі від імені [PERSON] сплачувала [PERSON] особисто, оскільки фінансові витрати по сплаті комунальних платежів проводилось за її кошти. [PERSON] декілька останніх років до своєї смерті через зловживання алкоголем часто хворів (хронічні хвороби легенів та серцевої системи) та потребував сторонньої допомоги. [INFO] [PERSON] помер. Квартира [ADDRESS] була постійним місцем проживання та реєстрації (прописки) [PERSON] . Після смерті [PERSON] позивачка продовжила проживати у згаданій квартирі, що підтверджується актами обстеження матеріально-побутових умов складених депутатом Рахівської міської ради за її зверненням до виконавчого комітету Рахівської міської ради. У результаті паводків 4-6 березня 2001 року квартирі було завдано з битків, що зафіксовано депутатом міської ради в акті про розміри збитків завданих паводком 4-6 березня 2001 року від 12 березня 2001 року. Відповідно до даного акту [PERSON] на момент його складання була мешканкою квартири [ADDRESS] та її дворогосподарству за цією адресою було нанесено збитків у вигляді замулення та затоплення будинку, підвального приміщення, фундамент будинку дав тріщини, в будинку пошкоджено внутрішню та зовнішню штукатурку, перевіяну підлогу та продукти харчування, що знаходились у підвальному приміщенні, а саме овочі та плодоконсервні продукти. Рішенням Рахівської міської ради «Про внесення змін і доповнень до списку громадян, віднесених в категорію «А», «Б» та «В», які потерпіли від паводку в березні 2 і 31 року» від 06 травня 2001 року [PERSON] було внесено до списку громадян дворогосподарства, яких було підтоплене і віднесено до категорії «Б» за адресою будинку [ADDRESS] . 1 серпня 2017 року РМКП «Рахівкомунсервіс» уклало з нею договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій № 125 та договір про надання послуг з регулярного вивезення та розміщення твердих побутових відходів № 125. Відповідно до даного договору [PERSON] сплачуються платежі на надані МКП «Рахівкомунсервіс» комунальні послуги. До укладення договорів на комунальні послуги [PERSON] сплачувала їх від імені померлого [PERSON] . З огляду на дані обставини [PERSON] належним чином виконуються всі передбачені законодавством обов`язки квартиронаймача та фактично реалізується право на користування займаним житловим приміщенням, окрім права на переоформлення договору найму. Судами у цивільній справі №305/1849/17 було встановлено, що [PERSON] з 10 лютого 1993 року прописаний у кв. [ADDRESS] , а тому суди апеляційних та касаційних інстанцій прийшли до висновку про необхідність залучення [PERSON] у якості відповідача до справи, що в кінцевому наслідку стало причиною відмові у позові про визнання [PERSON] членом сім`ї наймача квартири без дослідження обставин справи по суті, а саме з процесуальних міркувань. Згоду на прописку у спірній квартирі [PERSON] вона не давала. [PERSON] є внуком померлого наймача [PERSON] і ніколи не був членом його сім`ї, не вів з покійним спільного господарства та утримання квартири. До виконання обов`язків піклувальника [PERSON] . [PERSON] не приступав. Весь тягар догляду за [PERSON] несла позивачка [PERSON] . Окрім того, відповідно до реєстраційної форми паспортного обліку складеної на ім`я [PERSON] отриманої позивачем за результатами розгляду судової справи № 305/1849/17 останній до 08 грудня 1992 року постійно проживав у Росії і лише 10 лютого 1993 року переїхав на проживання до України, прописавшись у спірному житловому приміщенні. Також, відповідно до відомостей сказаних у даній формі № 1 [PERSON] 17 липня 1995 отримав паспорт громадянина України серії [NUMBER] у зв`язку з прийняттям 01 червня 1995 року громадянства України. Відповідно до відповіді управління соціального захисту населення Рахівської районної державної адміністрації № 4364/03-06/ від 28.11.2014 року було встановлено, що згідно особової справи №104515 заведеної за результатами рішення виконкому ради про встановлення [PERSON] піклувальником пристарілого [PERSON] - догляд не здійснювався. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Представниця відповідача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала. Просила у задоволенні позовних вимог відмовити. Розглянувши матеріали справи суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що відповідно до договору найму жилого приміщення в будинку місцевих Рад, який укладено у листопаді 1978 році, наймачем житлової квартири [ADDRESS] являлася [PERSON] . За життя вона проживала у вказаній квартирі зі своїм чоловіком [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла і [PERSON] залишився проживати у спірній квартирі. Позивачка стверджує, що з осені 1984 року зі згоди [PERSON] почала постійно проживати у квартирі [ADDRESS] . 11 травня 1989 року вона прописалась у вказаній квартирі (а. с. 63, 64). [PERSON] помер [INFO] . Квартира [ADDRESS] знаходиться на балансі Рахівського міського комунального підприємства «Рахівкомунсервіс» (а. с. 16 том І). Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що у будинку [ADDRESS] проживала її свекруха. [PERSON] брат свекрухи. У будинку є дві кімнати. Позивачка святкувала там хрестини своєї доньки. [PERSON] утримує вказану квартиру. За час її проживання у спірному житлі вона робила ремонт. У квартирі були прогнилі стіни. За її кошти усувалися наслідки повені. Свідок [PERSON] у судовому засіданні ствердила, що з позивачкою вона знайома з дитинства. Христини доньки позивачка робила у квартирі [PERSON] . З цього часу [PERSON] почала там проживати та жити на правах доньки покійного [PERSON] . Вона приходила до позивачки в квартиру [ADDRESS] , допомагала їй там з ремонтом, а [PERSON] в свою чергу допомагала їй з дитиною. Позивачка проживала у цій квартирі і доглядала за [PERSON] , так як була медсестрою. Позивачка здійснювала там ремонт. У будинку є дві квартири. [PERSON] вона там ніколи не бачила. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що [PERSON] її двоюрідна сестра, яка почала проживати у спірній квартирі з 1982 року. [PERSON] запросив її жити у вищевказану квартиру. В цій квартирі була пожежа і вона провела відновлювані роботи. Відповідно до ст. 64 ЖК УРСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Набуття статусу члена сім`ї [PERSON] позивачка підтверджує копіями квитанцій про оплату комунальних послуг, актом про розмір збитків завданих паводком 4-6 березня 2001 року від 12.03.20001, актом обстеження матеріально-побутових умов від 12.08.2014, договором про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 01.08.2017 та показаннями свідків. Разом з тим позивачкою та її представником, крім обставин реєстрації у спірному приміщенні, не надано жодного доказу про те, що [PERSON] являлася членом сім`ї наймача спірної квартири. В матеріалах справи відсутні документи, на підставі яких [PERSON] була зареєстрована у квартирі [PERSON] . Реєстраційні записи місця проживання позивачки [PERSON] різняться між собою. Згідно паспорта серії [NUMBER] позивачка зареєстрована в будинку [ADDRESS] , а в реєстраційній картці прописки форми А на [PERSON] , виданій МКП «Рахівкомунсервіс», вона зареєстрована в [ADDRESS] . Доказів надання згоди [PERSON] на прописку позивачки в його квартирі суду не надано. Згідно з вимогами статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Із статті 4 ЦПК України вбачається, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 частин 1-4 цього ж Кодексу цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з вимогами статті 13 чч. 1, 2 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Статтею 42 ч. 1 п. 2 цього ж Кодексу визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам. З приписів ст. 76, ст. 77 ч.ч. 1, 2, ст. 78, 79, 80 ч. 2, ст. 81 ч.ч. 1, 5, 6, ст. 83 ч. 1 ЦПК України вбачається, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до ст. 95 ч. 1 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Outcome: dismissed