Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-22 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, відповідно до якого просить: звільнити її від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір»; визнати дії АТ «Ощадбанк» протиправними та такими, що призвели до порушення прав [PERSON] , як споживача банківських послуг; визнати нечинними транзакції від 26.05.2022 щодо переказу коштів з карткового рахунку [PERSON] , що відкритий у відділенні 10020/0258 філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» на загальну суму 321 742 грн. з урахуванням комісій за переказ коштів, неналежними переказами та зобов`язати АТ «Ощадбанк» повернути [PERSON] , ІПН [NUMBER] грошові кошти на суму 321 742 грн., шляхом відновлення їх на картковому рахунку; стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в сумі 20 269,74 грн. пені за неналежний переказ, виконаний АТ «Ощадбанк» за опротестованою транзакцією від 26.05.2022 з банківського карткового рахунку та компенсацію моральної шкоди у розмірі 100 000,00 грн., та витрати на правову допомогу у розмірі 3 000,00 грн. Заявою Позивачки від 03.11.2022 року позовні вимоги було уточнено, в п. 5 позовних вимог «ОСОБА-1» змінено на « [PERSON] ». На обґрунтування позовних вимог позивач [PERSON] , посилаючись на ст. ст. 16, 23, 1073, 1166, 1167, 1172, 1210 ЦК України, положення Законів України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", "Про електронний цифровий підпис", "Про захист прав споживачів", "Про банки та банківську діяльність", Постанови Правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705 "Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів", зазначила наступне. З 05.03.2020 має відкритий поточний рахунок з використанням електронного платіжного засобу в Філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк». 10.05.2022 звернулась до відділення банку № 100020/0258 в м. Харків по пр. Героїв Сталінграду, 175 із заявою про відкриття рахунку та оформлення карти "Преміум-інфініті". 11.05.2022 на її поточний рахунок у Філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» [NUMBER] надійшли дивіденди за 2021 рік у розмірі 850 250,00 грн. Після цього з 19 по 23 травня знімала у касі відділення по 10 000 грн., а 24 та 25 травня отримувала по 100 000 грн. в касі відділення оскільки банком було встановлено ліміт у сумі 100 000 грн. на добу. 25.05.2022 близько 09-00 їй зателефонувала невідома особа з номера [NUMBER] , представились службою безпеки банку, повідомили суму коштів, які вона знімала напередодні та запропонували активізувати свою карту. Відповіла, що сама звернеться до банку. Жодних даних у неї не запитували і ніяких даних не надавала. Про дзвінок повідомила гарячу лінію банку та директора відділення банку [PERSON] , а також безпосередньо оператора в касі коли отримувала готівку. 26.05.2022 у відділенні банку видали карту та 100 тис. гривень, оскільки більше не дозволяв ліміт. В мобільному додатку Ощад 24/7 побачила ще одну картку, яку не відкривала, про що повідомила оператора та директора відділення. У відділенні повідомили, що це збій чи помилка. В цей же день 26.05.2022 близько 17 годин побачила смс від Ощадбанку про термін дії картки, в додатку Ощад 24/7 побачила багато відкритих рахунків і негайно зателефонувала на гарячу лінію банку з вимогою заблокувати рахунок та рух грошових коштів так як ці операції здійснювались не нею. Також повідомила директора відділення [PERSON] , який порекомендував блокувати рахунок самостійно. Зайшла в додаток Ощад 24/7 але доступ зник в зв`язку з чим зателефонувала Водафону та заблокувала сім картку, на яку був зареєстрований доступ в Ощад 24/7. Незважаючи на всі її намагання, невідомими особами з її карткового рахунку 26.05.2022 незаконно були зняті грошові кошти на загальну суму 321 742 грн., попри те, що ліміт на добу був не більше 100 тис. грн. Будь-яких даних про номер рахунку, паролі, номера телефонів, особисті дані та інше, нікому не повідомляла. 28.05.2022 за її заявою внесені відомості до ЄРДР за фактом, що 26.05.2022 невідомі особи шахрайським шляхом заволоділи належними їй коштами, чим завдали матеріального збитку на загальну суму 321 742 грн. В ході досудового розслідування по кримінальному провадженню № 12022221150000620 встановлено, що грошові кошти з карткового рахунку були перераховані на інші карткові рахунки, з яких в подальшому відбулось зняття грошових коштів з банкоматів розташованих на території Дніпропетровської області. Вважає, що Банк не переконавшись у належному користувачеві та не здійснивши відповідних перевірок щодо встановлення (ідентифікації) належного споживача банківських послуг надав сторонній особі доступ до акаунту [PERSON] в Internet Banking системи Ощад24, що призвело до викрадення грошових коштів і фактично посприяв злочину та порушив права позивача як споживача банківських послуг. 27.05.2022 звернулась з письмовою претензією до АТ "Ощадбанк" з вимогою повернути кошти на її банківські рахунки, що були несанкціоновано перераховані на інші карткові рахунки з вини банку через неналежну ідентифікацію клієнта, а саме власні кошти в сумі 321 742 грн. Листом №118.258-50 від 27.06.2022 банк повідомив її, що проведенню списань 26.05.2022 передував успішний вхід в мобільний додаток з коректним вводом ПІН-коду, з боку банку жодних порушень зобов`язань за договором не вбачається. Вважає дії Відповідача такими, що порушують положення Договору, законодавство та права Позивача як споживача. Також послалась на правові позиції, викладені в постановах Верховного суду від 23.01.2015 та 01.02.2018. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.08.2022 року позовну заяву передано судді Колесник С.А. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2022 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, з повідомленням (викликом) сторін. 03.10.2022 до суду від відповідача - АТ "Ощадбанк" надійшов Відзив на позовну заяву від 26.09.2022 (а.с.108-122), в якому просив в задоволенні позовних вимог [PERSON] до АТ «Ощадбанк» відмовити повністю, при цьому зазначив наступне. Вказав, що на письмове звернення від 27.05.2022 року щодо проведених транзакцій Позивачка отримала відповідь АТ «Ощадбанк» від 27.06.2022 року №118.258-50, в якій повідомлялось, що транзакції проводились з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережі інтернет), які відомі лише клієнту та були направлені на номер його мобільного телефону. Також було повідомлено, що Банк не несе відповідальності за фінансові операції по картковому рахунку [PERSON] , проведення яких стало можливим внаслідок розголошення Клієнтом конфіденційної інформації третім особам. Листом № 118.14-14/1-155/1486/2022-20/с від 01.08.2022 АТ «Ощадбанк» повідомив Секретаріат Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про розгляд звернень [PERSON] . По суті звернень Позивачки було зазначено, що операції перелічені в зверненні були успішними, проведені з використанням всіх необхідних реквізитів платіжних карток банку, з правильним введенням паролів (OTP-код) для операцій в мережі Інтернет, які були направлені 26.05.2022 з 16.36 по 17.18 на фінансовий номер [PERSON] [NUMBER] щодо суті проведених за обліковим записом Позивачки в « Ощад 24/7 » операцій, пов`язаних як з емісією цифрових карток, так і безготівкових перерахувань грошових коштів. Операції в мережі Інтернет із застосуванням реквізитів платіжної картки, строку її дії, паролю СVC2/CVV2, унікальних кодів верифікації 3DSecure для одноразової операції в мережі Інтернет, паролів (ПІН-коди для одноразової операції в мережі Інтернет), які відомі лише Клієнту та направляються на його особистий (фінансовий) номер мобільного телефону, ідентифікації Клієнта з використанням біометричних даних (відбиток пальця/ідентифікація обличчя) відбуваються миттєво, одразу після введення такого (одноразового) ПІН-коду та/або унікального коду верифікації, а тому поверненню або блокуванню не підлягають. Вважає, що спірні операції проведені за розпорядженням Позивачки, перекази не є помилковими або неналежними та підтверджені паролями, які є аналогом її власноручного підпису і були відомі тільки їй. Враховуючи, що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача - Позивачки, відсутність доказів вини банку, саме Позивачка несе відповідальність за проведені нею операції по власному рахунку. За наявності електронної ідентифікації платіжного засобу та його держателя застосування норми про відсутність її відповідальності як Користувача є безпідставним. Незаконне використання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, можливе виключно в результаті дій або бездіяльності Позивачки, на яку покладені обов`язки її захисту та пов`язана з цим відповідальність. Таку інформацію могла знати лише Позивачка за її свідомої та обачливої поведінки. Обставини спілкуванням з невідомою особою напередодні проведення спірних операцій, отримання численних повідомлень від банку щодо входу до системи дистанційного обслуговування та проведення спірних операцій, підтвердження проведених операцій з переказу коштів смс-паролями, направленими на телефон Позивачки та коректним проведенням таких операції спростовують твердження Позивачки про здійснення операції сторонніми особами без її відома та нерозголошення інформації для здійснення переказів. Саме Позивачка є потерпілою в кримінальному провадженні, відкритому за її заявою та в разі встановлення винних осіб, які заволоділи її коштами, не позбавлена права звернутись до них з відповідним позовом. Крім того, якщо Позивачка як ініціатор переказу вважає, що в результаті її помилки кошти отримані неналежними отримувачами, вона має право звернутися до них з відповідними вимогами про повернення коштів як безпідставно отриманого майна. При цьому послався на правові позиції, викладені в постановах Верховного суду від 11.02.2019, 01.12.2021, 25.07.2022. З приводу блокування спірних операцій представник Відповідача додатково до зазначеного у листі-відповіді про миттєвість проведення операцій, вказав, що на момент звернення клієнта до гарячої лінії авторизація була успішною як на стороні відправника, так і на стороні отримувача. Кошти одразу надійшли отримувачу та стали йому доступними для використання. Позивачка [PERSON] та її представник Смородський О.Г. у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надали пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просили суд позов задовольнити. Представник відповідача адвокат Солдатенко А.М. у судовому засіданні проти позову заперечував, вважав, що відсутні підстави для задоволення позову, просив суд в позові відмовити. Під час судового розгляду задоволені клопотання представника Відповідача щодо витребування доказів. Ухвалою суду від 08.09.2022 витребувано у Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» інформацію (роздруківку в паперовому вигляді) вхідних та вихідних телефонних дзвінків та текстових повідомлень на номер Позивачки [NUMBER] за період з 25.05.2022 по 27.05.2022 (а.с.67-69). Ухвалою суду від 03.10.2022 витребувано у АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» та АТ «Альфа-Банк» інформацію щодо власників рахунків, на які були здійснені перекази коштів з рахунків Позивачки (а.с.94-95). Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини. 05.03.2020 [PERSON] укладено з АТ «Ощадбанк» Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі - ДКБО) шляхом підписання заяви про приєднання № 533119721/050320 (а.с.125-134). Судовим розглядом встановлено та не заперечувалося сторонами, що на виконання умов договору АТ "Ощадбанк" відкрив на ім`я Позивачки поточний рахунок [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (картка/платіжна картка), та надав платіжну картку. Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер [NUMBER] . Даний фінансовий номер також наведений Позивачкою в позовній заяві. [PERSON] за своїм фінансовим номером телефону [NUMBER] створила обліковий запис у системі дистанційного обслуговування АТ "Ощадбанк" - мобільному додатку «Ощад 24/7» (система ДБО). 10.05.2022 Позивачкою укладено з АТ «Ощадбанк» Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 533119721/050320 (а.с.135-138). Відкрито поточний рахунок [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Мій рахунок», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (картка/платіжна картка) та надано платіжну картку № [NUMBER] . Фінансовий номер Клієнта залишився незмінним [NUMBER] . Відповідно до пункту 3.1 підписаних Позивачкою заяв про приєднання вона беззастережно приєднується до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oshadbank.ua та укладає з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку та підтверджує своє ознайомлення з умовами Договору. Виписка з Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб досліджена в судовому засіданні. 11.05.2022 рахунок Позивачки № [NUMBER] був поповнений на суму 850 250,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №54 від 11.05.2022 (а.с.13). 26.05.2022 за обліковим записом [PERSON] у додатку «Ощад 24/7» та фінансовим номером телефону Позивачки [NUMBER] було здійснено випуск десяти цифрових платіжних карток (а.с.138-149). 26.05.2022 в період часу з 17:03 год до 17:18 год через систему дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» (система ДБО) за карткою № [NUMBER] з рахунку Позивачки № [NUMBER] , який був поповнений 11.05.2022, відбулись дванадцять успішних операцій з переказу коштів на загальну суму 513 000,00 грн. Десять переказів на її власні рахунки, за якими випущені цифрові картки зазначені вище, та два перекази на загальну суму 50 000,00 грн. на інший картковий рахунок в АТ "Ощадбанк". За даними АТ "Ощадбанк", власником даного карткового рахунку та отримувачем коштів є [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Після надходження коштів на власні рахунки Позивачки, за якими були випущені цифрові картки, були проведені операції з переказу коштів як між власними рахунками так і на карткові рахунки інших отримувачів, зокрема наведеного вище [PERSON] в АТ "Ощадбанк" - чотири перекази на загальну суму 98 000,00 грн., в АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» - чотири перекази на загальну суму - 99 000,00 грн., в АТ «Альфа-Банк»- три перекази на загальну суму 74 000,00 грн. Відповідно до відповідей, наданих банками на ухвалу суду про витребування доказів, встановлено, що отримувачем грошових коштів, перерахованих на карткові рахунки в АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» та АТ «Альфа-Банк», є [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] (а.с.189,190, 199,200). Направлення СМС-повідомлень 26.05.2022 під час проведення спірних операцій, виключно на фінансовий номер [PERSON] підтверджується як витягами з автоматизованої системи АТ «Ощадбанк», так і наданою оператором мобільного зв`язку Приватним акціонерним товариством «ВФ Україна» на ухвалу суду інформацією щодо текстових повідомлень, які надходили Позивачці на номер [NUMBER] (а.с.156-172, 179-183). Підтвердженням доступу Позивачки до Системи дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7», отримання СМС-повідомлень з паролями для проведення спірних операцій та інформації щодо їх проведення є також додані Позивачкою до позовної заяви роздруківки відповідних повідомлень з її особистого телефону з фінансовим номером та її пояснення (а.с.15-30). Витяг з програмного забезпечення банку щодо проведених операцій, копії виписок з рахунків, за якими проведені вищенаведені операції, надані Позивачкою роздруківки з системи дистанційного обслуговування «Ощад 24/7» щодо перерахування коштів на рахунки інших осіб та відповіді АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» і АТ «Альфа-Банк» з доданими виписками, якими підтверджуються вищенаведені операції, маються в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні. Відповідно до копії витягу з ЄРДР, дослідженої в судовому засіданні, 27.05.2022 Позивачка звернулась з заявою до відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області про вчинення злочину за якою відкрите кримінальне провадження № 12022221150000620 за фактом вчинення шахрайських дій (ст. 190 ч. 4) (а.с.32,33). Витяг містить інформацію, що за адресою [ADDRESS] з картки Ощадбанку, яка належить [PERSON] , шахрайським шляхом невстановлена особа заволоділа грошовими коштами. В розділі щодо потерпілого вказана Позивачка - [PERSON] . На письмове звернення від 27.05.2022 року щодо проведених транзакцій Позивачка отримала відповідь АТ «Ощадбанк» від 27.06.2022 року №118.258-50 в якій повідомлялось, що транзакції проводились з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережі інтернет) які відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону. Також було повідомлено, що Банк не несе відповідальності за фінансові операції по картковому рахунку [PERSON] , проведення яких стало можливим внаслідок розголошення Клієнтом конфіденційної інформації третім особам (а.с.34). Листом № 118.14-14/1-155/1486/2022-20/с від 01.08.2022 АТ «Ощадбанк» повідомив Секретаріат Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про розгляд звернень [PERSON] (а.с.149-150). По суті звернень Позивачки було зазначено, що операції перелічені в зверненні були успішними, проведені з використанням всіх необхідних реквізитів платіжних карток банку, з правильним введенням паролів (OTP-код) для операцій в мережі Інтернет, які були направлені 26.05.2022 з 16.36 по 17.18 на фінансовий номер [PERSON] [NUMBER] щодо суті проведених за обліковим записом Позивачки в «Ощад 24/7» пов`язаних як з емісією цифрових карток, так і безготівкових перерахувань грошових коштів. Крім того вказано, що операції в мережі Інтернет із застосуванням реквізитів платіжної картки, строку її дії, паролю СVC2/CVV2, унікальних кодів верифікації 3DSecure для одноразової операції в мережі Інтернет, паролів (ПІН-коди для одноразової операції в мережі Інтернет), які відомі лише Клієнту та направляються на його особистий (фінансовий) номер мобільного телефону, ідентифікації Клієнта з використанням біометричних даних (відбиток пальця/ідентифікація обличчя) відбуваються миттєво, одразу після введення такого (одноразового) ПІН-коду та/або унікального коду верифікації, а тому поверненню або блокуванню не підлягають. Відтак несанкціонований переказ грошових коштів міг статися в результаті розголошення клієнтом своїх персональних даних, реквізитів платіжних карток банку, випущених на ім`я [PERSON] та одноразових кодів підтвердження, які надходили на фінансовий номер телефону клієнта. Копії відповідей АТ "Ощадбанк" щодо звернень [PERSON] були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч.1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. При цьому банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку (ч. 3 ст. 1066 ЦК України). Відповідно до п. 14.12. ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», який діяв на час проведення спірних переказів, Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Відповідно до п. 1 Розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого Постановою Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 року (Положення), яке діяло на час виникнення спірних правовідносин, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (п. 9 Розділу VI Положення). Випуск цифрових платіжних карток передбачений п. 12.23.1 Договору комплексного банківського обслуговування, до якого приєдналась Позивачка (ДКБО) - Клієнт має можливість за допомогою Системи ДБО «Ощад 24/7» ініціювати випуск Цифрової картки. В результаті здійснення вдалої операції випуску Цифрової картки здійснюється відкриття Карткового рахунку та Клієнт в Системі ДБО «Ощад 24/7» отримує інформацію щодо номеру Цифрової картки. CVV2 / CVC 2-код та термін дії Цифрової картки надсилаються на фінансовий номер мобільного телефону Клієнта. Номер Карткового рахунку зазначається в Заяві про відкриття Рахунку та відображається в Системі ДБО у відповідному розділі про інформацію щодо Карткового рахунку. Відповідно до п. 1.8 ДКБО Банк забезпечує доведення цілісності, достовірності та авторства електронного документа, на який накладено Електронний підпис, шляхом здійснення перевірки відповідно до затвердженого в Банку порядку, зокрема, шляхом перевірки номеру Держателя картки, зафіксованого в інформаційних системах Банку, за допомогою направлення СМС на фінансовий номер або із застосуванням Системи ДБО або Сайту Банку. Клієнт, шляхом приєднання до цього Договору, погоджується з вищенаведеним порядком перевірки цілісності, достовірності та авторства електронного документа, на який накладено Електронний підпис. Визначення електронного розрахункового документу, підтвердженого Одноразовим цифровим паролем/Біометрією, наведено в пп. 58 п. 2.1 ДКБО - документ, інформацію в якому представлено у формі електронних даних та який містить доручення Клієнта переказати грошові кошти в межах Банку або в інші банки України або банки за кордоном, з одного його рахунку на інший його рахунок або на рахунок третьої особи, а також містить відповідні реквізити, який може бути сформований, переданий, збережений і перетворений у візуальну форму за допомогою Системи ДБО. Визначення одноразового цифрового паролю наведено в пп. 127 п. 2.1 ДКБО - для технології «3D Secure» - Пароль одноразової дії, який створюється Генератором одноразових цифрових паролів та автоматично доставляється Клієнту від Банку шляхом надіслання СМС-повідомлень - використовується для Автентифікації та підтвердження операцій в Системі ДБО та перевірки за технологією «3D Secure»; шляхом надіслання через Систему ДБО після введення у Системі ДБО Коду операції, який буде зазначено при здійсненні платежу в Системі ДБО, чи на сторінці Автентифікації за технологією «3D Secure» при проведенні оплати товарів чи послуг в мережі інтернет (за наявності відповідної технічної можливості у Банку) Відповідно до пункту 17.1.5 ДКБО, сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта. Тобто спірні операції підтверджені Паролем клієнта, який є аналогом його власноручного підпису і проведені банківські операції є операціями, що проведені за розпорядженням Позивачки. Відповідно до пункту 9.15 ДКБО Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Пункт 9.16 ДКБО передбачає, що Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві-анкеті на відкриття рахунку фізичній особі та видачу платіжної картки або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта. Забезпечення належного рівня захисту свого Облікового запису в Системі ДБО, а саме захисту свого мобільного телефону та SIM-картки, на номер якої Система ДБО надсилає коди підтвердження операцій є обов`язком Клієнту відповідно до пп. 3 п. 17.4.1 ДКБО. Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт (п. 9.15 ДКБО). Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта (п. 9.16 ДКБО). При приєднанні до ДКБО сторони також погодили, що Банк не несе відповідальності за наслідки операцій в Системі дистанційного банківського обслуговування (Система ДБО «Ощад 24/7), здійснених з використанням Облікового запису Клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк (п. 17.3.8 ДКБО). Витяг з Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО) в редакції, що діяла з 01.05.2022 та була чинною на дату виникнення спірних правовідносин, досліджений в судовому засіданні. Враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів була проведена належним чином проведена електронна ідентифікація електронного платіжного засобу - банківської карти та його користувача - Позивачки, вона несе відповідальність за проведені операції по власному рахунку. Як зазначено вище, п. 1.8 Договору комплексного банківського обслуговування до якого приєдналась Позивачка, передбачає, що вона погодилась з вищенаведеним порядком перевірки цілісності, достовірності та авторства електронного документа, на який накладено Електронний підпис, в тому числі шляхом перевірки номеру Держателя картки, зафіксованого в інформаційних системах Банку та за допомогою направлення СМС на фінансовий номер. При наявності електронної ідентифікації платіжного засобу та його держателя застосування норми про відсутність відповідальності Користувача є безпідставним. Крім того, суд враховує, що інформацію необхідну для персоналізації мобільного додатку та проведення операцій за допомогою системи дистанційного банківського обслуговування могла знати лише Позивачка за її свідомої та обачливої поведінки. Реєстрацію та користування системою дистанційного банківського обслуговування (ДБО) Позивачка не заперечувала, крім того надала суду виписки щодо проведених операцій в даній системі на підтвердження проведення спірних переказів. Статтею 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Позивачкою не надано доказів, що саме з вини представників банку були перераховані кошти з її рахунку. Посилання [PERSON] щодо надання банком доступу невідомій особі до її карткових рахунків та розголошення банківської таємниці також нічим не підтверджені. В постанові Верховного суду від 01 липня 2020 року по справі № 712/9107/18 вказано, що інформацію необхідну для здійснення грошового переказу коштів (номер картки, термін її дії та CVV2), могла знати лише позивачка за її обачної та свідомої поведінки, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов до обґрунтованого висновку, що позивач своїми діями сприяла втраті чи незаконному використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Переказ грошових коштів з карткового рахунку відбувся внаслідок її необачної поведінки, не надання нею належних та допустимих доказів на підтвердження порушення банком правил проведення розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з її карткового рахунку та заподіяння їй моральної шкоди, внаслідок неправомірних дій банку, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про необгрунтованість зазначених позовних вимог. Постанова Верховного суду у складі Касаційного цивільного суду від 11.02.2019 по справі № 552/1543/17 містить правовий висновок відповідно до якого обов`язок банку відшкодувати, завдані клієнту збитки настає у разі, якщо шкоду спричинено за наявності вини банку і саме через його неправомірні дії або бездіяльність. В постанові Верховного суду від 01.12.2021 по справі № 720/1119/19 вказано, що « суди першої та апеляційної інстанцій належно не взяли до уваги та не перевірили доводів банку про те, що платіжна система IPAY, через яку було здійснено спірну платіжну операцію, вимагає введення всіх реквізитів картки для можливості перерахування коштів, а без повідомлення цих даних переказ був би неможливим. Крім того, судами взагалі не взята до уваги та не досліджена відповідь Департаменту безпеки АТ "Ощадбанк", відповідно до якої операцію з кредитної картки особи у розмірі 24 750 грн було проведено коректно, з використанням всіх необхідних реквізитів платіжної картки банку. Вказаному доказу, який був поданий банком, взагалі не надана жодна правова оцінка.» В постанові Верховного суду від 25.07.2022 по справі № 577/2701/20 наведений правовий висновок, що «установивши, що операції з переказу спірних коштів здійснені з використанням реквізитів платіжної картки (номер картки, дата закінчення строку дії картки, тризначний код CVV2/CVC2, відомий лише держателю, який зберігається лише на платіжній картці) та підтверджено за допомогою технології Mastercard SecureCode (CMC-повідомлення з унікальними одноразовими кодами направлені банком на фінансовий телефон позивачки), апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачкою не доведено належними та допустимими доказами факту незаконного переказу грошових коштів з її карткового рахунку з вини банку, а тому відповідач не повинен нести відповідальність за ці операції». В даній справі [PERSON] не доведені вина банку, його неправомірні дії або бездіяльність, спірні операції з переказу коштів здійснені коректно з використанням всіх необхідних реквізитів та смс-паролів, які направлялися на фінансовий телефон Позивачки та були відомі виключно їй. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Наведені Позивачкою постанови Верховного суду від 23.01.2018 по справі № 202/10128/14-ц та від 01.02.2018 по справі № 758/7327/14-ц ухвалені за наявності інших фактичних обставин справи зокрема застосуванням "фітингової" схеми шахраїв, наявність особливостей деяких сервісів системи "Приват-24", не надання суду Умов та правил надання банківських послуг, які є складовою частиною укладеного між сторонами договору, відсутність послуги "смс-інформування". Оцінюючи інші аргументи Позивачки суд зазначає наступне. Безпідставними є посилання Позивача на ст. 1073 ЦК та Закон України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» щодо безпідставного списання банком коштів з рахунку та ініціювання неналежного переказу. Як встановлено при розгляді справи у банку були всі підстави виконати розпорядження власника рахунку про переказ коштів, який був належним чином ідентифікований системою дистанційного банківського обслуговування за правилами, передбаченими Договором комплексного банківського обслуговування та погодженими сторонами. Під час розгляду справи не встановлено вини банку, порушення банком правил розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів, недоліків його платіжної системи та невиконання обов`язків щодо захисту інформації за умови, що забезпечення захисту телефону та фінансового номеру клієнта за будь-яких обставин банком забезпечене бути не може. Банком підтверджено ідентифікацію Клієнта та виконання переказів відповідно до вимог законодавства і положень укладеного договору. Натомість Позивачка належних та допустимих доказів на підтвердження не виконання банком законодавства або умов договору суду не надала та не довела обставин, що становлять підставу заявленого позову. Відповідно до пп.59 п.2.1 ДКБО для цілей використання Сторонами простого Електронного підпису (під яким розуміється будь-який вид електронного підпису, крім кваліфікованого електронного підпису, удосконаленого електронного підпису та електронного підпису НБУ), при здійсненні операцій, наданні послуг, укладенні буд-яких правочинів, в тому числі, підписанні договорів, листів, повідомлень, в рамках цього Договору, використовується Одноразовий цифровий пароль, який містить комбінацію символів у вигляді цифр, що генерується МПС, і яку направляють Держателю картки у вигляді SMS-повідомлення на номер мобільного телефону Держателя картки, зафіксований в інформаційних системах Банку, якщо умовами Договору не передбачено інше. Банк і Клієнт допускають можливість використання у вигляді Електронного підпису підтвердження через Одноразовий цифровий пароль, який містить комбінацію символів у вигляді цифр, що генерується МПС, і яку направляють Держателю картки у вигляді SMS-повідомлення на верифікований номер мобільного телефону Клієнта, зафіксований в інформаційних системах Банку. Підписання будь - яких правочинів та/або підписання будь - яких документів, заяв, повідомлень, листів в рамках цього Договору таким чином прирівнюється до укладання наведених документів у письмовій формі. У випадку, якщо номер мобільного телефону зареєстрований і збігається з номером телефону клієнта, вважається, що Клієнт прийняв умови Договору, згідно з яким йому будуть надаватися витребувані ним Послуги, засвідчив/підтвердив документ/повідомлення/заяву (п. 3.5 ДКБО) Вищенаведені положення договору, до якого приєдналась Позивачка шляхом підписання відповідних заяв, свідчать, що сторони домовились про використання простого електронного підпису, яким є одноразовий цифровий пароль, що направляється на зареєстрований номер телефону (фінансовий номер) Клієнта, чим спростовуються твердження Позивачки щодо необхідності використання лише кваліфікованого електронного підпису з використанням посиленого сертифікату ключа. Крім того, Закон України "Про електронний цифровий підпис", на який посилається Позивачка, втратив чинність згідно із Законом України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII "Про електронні довірчі послуги". Відносно посилання Позивачки на ліміти зняття готівкових коштів, то відповідно до п. 3 Постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» в редакції на час проведення спірних операцій було заборонено видачу в Україні готівкових коштів у гривнях з рахунку клієнта в національній валюті в обсязі, що перевищує 100 000 гривень у день (без урахування комісії банку). Вказаний ліміт стосується отримання готівкових коштів в банкоматах та відділеннях банків і не має відношення до безготівкових операцій за картковими рахунками Позивачки. Також суд враховує, що Позивачка в разі встановлення в кримінальному провадженні факту заволодіння її коштами сторонніми особами та таких винних осіб, не позбавлена права звернутись до них з відповідним позовом як потерпіла. Враховуючи наявність даних про отримувачів коштів, отриманих як від АТ "Ощадбанк" так і від інших банків на підставі ухвали суду про витребування доказів, Позивачка також не позбавлена права звернутися до них з відповідними вимогами щодо повернення безпідставно отриманих коштів. Відносно вимог щодо відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Тобто при вирішенні спорів про відшкодування шкоди доказуванню підлягає: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що позивачем має бути зазначено в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її завдано позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається ст. 23 ЦК України, відповідно до якої особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Крім того, дана норма передбачає, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Стягнення моральної шкоди лише на підставі заяви про наявність такої шкоди не відповідає змісту ст. 12 ЦПК України щодо доведення тих обставин, на які сторона посилається як на підставу своїх вимог та не може бути беззаперечною підставою для її відшкодування без доведеності її заподіяння і наявного причинного зв`язку між діями Відповідача та наслідками. Позивачкою не надано доказів на підтвердження як протиправних дій Відповідача, так і наявності заподіяної їй шкоди, причинного зв`язку між шкодою і протиправними діями банку. Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову [PERSON] та враховуючи що вона звільнена від сплати судового збору, судові витрати компенсуються за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed