Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-18 00:00:00

До Самарського районного суду міста Дніпропетровська 20.10.2022 звернулася [PERSON] з позовною заявою, яку обґрунтувала тим, що згідно наказу № 92/ос від 11.05.2017р. позивача було переведено на посаду помічника начальника з кадрових питань Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця». За результатами проведення реорганізацій було змінено назву Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця» на Дніпровське відділення філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця», також змінено назву посади «помічник начальника з кадрових питань» на «менеджер з персоналу». Наказом №55-од від 04.10.2022р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» [PERSON] та його першим заступником [PERSON] мене було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Вважає вищезазначений наказ незаконним, та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав: по-перше: Положеннями\~статті 3КЗпПУкраїни\~визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Згідно положень ст.\~ст. 139-142 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до положень\~статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів», роз`яснено, що судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи враховувалось при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у\~КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-1-149КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У оспорюваному наказі №55-од від 04.10.2022р. зазначене наступне: «Листом АТ «Укрзалізниця» №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 було доведено, що Департаментом розвитку персоналу та кадрової політики регулярно проводиться централізоване вивантаження даних з АСУ «Кадри/Штат» для перевірки коректного ведення кадрової системи працівниками кадрових підрозділів АТ «Укрзалізниця». В зв`язку з чим до 25.08.2022 необхідно було провести моніторинг та актуалізацію інформації та повідомити про результати проведеної роботи. Після проведення моніторингу, станом на 13.09.2022, виявлені численні зауваження у веденні бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення, що свідчить про безвідповідальне ставлення до виконання завдань, вказівок та розпоряджень керівництва відповідальним працівником за ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення. Таке відношення стало можливим через порушення менеджером з персоналу дніпровського відділення вимог ст.139 КЗпП України щодо сумлінного, своєчасного і точного виконання вказівок та розпоряджень власника або уповноваженого ним органу. Менеджер з персоналу Дніпровського відділення ДРОЗДОВА О.Я. надала пояснення стосовно невиконання вказівки №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022». В той же час, оспорюваний наказ не містить посилань на те, в чому конкретно проявилось порушення позивачем її посадової інструкції. Лист №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 був адресований керівникам філій АТ «Укрзалізниця», жодного розпорядчого документу від керівника філії на її ім`я щодо виконання листа №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 - не надходило. Крім того, позивачем не було допущено жодних порушень ведення АСУ «Кадри/Штат» про що нею було письмово доведено до відома керівництву філії у листі №607/НП-1 від 03.10.2022р. Також не зрозуміло яким чином проводився так званий моніторинг і в якому документі зазначені результати даного моніторингу. Жодного документу про результати проведення моніторингу з зазначенням конкретних порушень ведення АСУ «Кадри/штат» на ім`я позивача не надходило. У листі ПВІЗТ ВД/942 від 13.09.2022 зазначено наступне: «однак станом на 13.09.2022 виявлені численні зауваження у веденні бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення. Зокрема: біографічні довідки працівників відділення заповнені некоректно, інформація вноситься несвоєчасно, деякі біографічні довідки відсутні, відсутня персональна інформація працівників відділення (освіта, родинний стан, картки на дітей працівників. Нагородження та ін.». У вищезазначеному листі не зазначено біографічні довідки яких саме працівників ведуться некоректно, яка саме інформація вноситься несвоєчасно, біографічні довідки яких саме працівників відсутні, також не зрозуміло яка саме персональна інформація працівників відділення на думку керівництва філії відсутня. Не зрозуміло також які саме порушення мав на увазі директор філії [PERSON] під виразом «та інше». Хочу звернути увагу суду, що мені взагалі не було доведено жодного розпорядчого документу (Положення, Інструкція чи інше) про порядок ведення бази АСУ «Кадри/Штат». У Дніпровському відділенні відсутній будь-який нормативно-правовий акт регламентуючий порядок ведення АСУ «Кадри/Штат» та відповідальних осіб за його ведення. Розділ 2 посадової інструкції менеджера з персоналу «2.Завдання та обов`язки» - не містить обов`язку ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат». У Дніпровському відділенні дійсно ведеться кадрова робота та кадрове діловодство у програмі АСУ «Кадри/Штат», не зважаючи на відсутність обов`язку менеджера з персоналу вести роботу у даній програмі,та відсутність доведеного до відома менеджера з персоналу Порядку ведення цієї програми. Директором філії «ПВІЗТ» А.Костенко було винесено даний наказ з мотивів особистих неприязнених стосунків зі мною, які виникли у зв`язку з моєю відмовою виконувати його усні розпорядження, які суперечать законодавству України. По друге: Згідно статті 237-1\~КЗпП України відшкодування\~власником або\~уповноваженим ним\~органом моральної\~шкоди працівнику\~провадиться у\~разі,\~якщо порушення\~його законних\~прав призвели\~до моральних\~страждань,\~втрати нормальних\~життєвих зв`язків\~і вимагають\~від нього\~додаткових зусиль\~для організації\~свого життя.\~Згідно роз`яснень\~Пленуму Верховного\~Суду України,\~які містяться\~в п.п.3,\~9Постанови від 31 березня 1995р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)»під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визнаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити відповідні мотиви. Відповідно до ч. 3\~ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Незаконне застосування до мене дисциплінарного стягнення у вигляді догани, спричинило мені моральні переживання через підрив моєї репутації сумлінного та відповідального працівника у колективі Дніпровського відділення та взагалі філії «ПВІЗТ». Також я відчуваю моральні переживання через те, що директор філії [PERSON] маючи на меті позбутися мене - продовжить винесення незаконних наказів про притягнення мене до дисциплінарної відповідальності для штучного створення підстав для звільнення мене за систематичне порушення трудових обов`язків. Моральну шкоду я оцінюю у дві тисячі гривень (2000грн.). На підставі вищевикладеного, позивач просила визнати незаконним та скасувати наказ №55-од від 04.10.2022р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» А.Костенко та його першим заступником [PERSON] . Стягнути з відповідача моральну шкоду 2000грн. Розглянути дану позовну заяву у порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Стягнути з Відповідача судовий збір. Не погодившись\~з доводами\~позивача,\~представником \~відповідача було\~надано відзив\~на позовну\~заяву,\~який обґрунтований\~тим,\~що Ретельно\~ознайомившись зі\~змістом позовної\~заяви Відповідач\~вважає її\~необґрунтованою з\~огляду на\~таке.\~Відповідно до\~ст.\~147\~Кодексу законів\~про працю\~України за\~порушення трудової\~дисципліни до\~працівника може\~бути застосований\~такий вид\~стягнення як\~догана. Порушенням трудової дисципліни є не виконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що передбачено п.24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робочих та службовців підприємств, установ та організацій, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці та соціальних питань від 20.07.1984 № 213. Типові правила на сьогодні є чинними з огляду на Постанову Верховної Ради України «Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу PCP» від 12.09.1991 № 1545-ХІІ, якою встановлено, що до прийняття відповідних актів законодавства України на території республіки застосовуються акти законодавства Союзу PCP з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України. На заміну Типових правил нормативні акти не ухвалювались. Виходячи зі сталої судової практики, зокрема, постанов Верховного Суду України у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду (зокрема, від 01 липня 2020 року у справі № 760/7225/16-ц (провадження № 61-35225св18), від 18 березня 2020 року у справі № 484/2962/17 (провадження № 61-3225св18), від 20 лютого 2019 року у справі № 757/28453/14-ц (провадження № 61-10309св 18), від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61- 19602св18) ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є: Дії (бездіяльність) працівника; Порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; Вина працівника; Наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежними виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. В діях Позивача вбачаються всі складові елементи дисциплінарного проступку, а саме. Обґрунтування застосування дисциплінарного стягнення до Позивача. Департамент розвитку персоналу та кадрової політики AT «Укрзалізниця» листом від 15.08.2022 № ЦЦУП-10/468 зобов`язав причетні структурні підрозділи, зокрема, і філію «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» AT «Укрзалізниця» внести повну, достовірну та актуальну) інформацію до бази АСУ «Кадри/Штат». Однак, Позивачем належним чином не були виконанні вимоги наведеного листа, про що свідчить наявність облікових карток працівників та біографічних довідок у базі АСУ «Кадри/Штат» з неповною та неактуальною інформацією. Вказане стало можливим через: Перший елемент\~складу дисциплінарного\~проступку бездіяльність\~працівника,\~яка виражається\~у порушенні\~п.2.12\~Посадової інструкції\~менеджера з\~персоналу Дніпровського\~відділення філії\~«Проектно-вишукувальний\~інститут залізничного\~транспорту» АТ«Укрзалізниця».\~Так,\~відповідно до\~п.2.12\~Посадової інструкції\~менеджера з\~персоналу Дніпровського\~відділення філії\~«Проектно-вишукувальний\~інститут залізничного\~транспорту)\~АТ «Укрзалізниця»\~до обов`язку\~менеджера з\~персоналу цього\~відділення входить\~виконання доручень\~начальника відділення.\~Натомість,\~Позивач,\~отримавши відповідну\~вказівку начальника\~відділення належним\~чином її\~не виконала,\~а саме\~не внесла\~повну,\~достовірну та\~актуальну інформацію\~до особових\~карток та\~біографічних довідок\~в базу\~АСУ «Кадри/Штат».\~Факт невнесення\~відповідних відомостей\~до особових\~карток та\~біографічних довідок\~в базу\~АСУ «Кадри/Штат»\~підтверджується копіями\~цих документів\~в яких\~не заповненні\~відповідні поля.\~Суть порушення:\~не внесена\~відповідна інформація\~до бази\~АСУ «Кадри/Штат»,\~чим не\~виконано доручення\~начальника відділення.\~Але,\~у позовній\~заяві Позивач\~стверджує,\~що її\~посадовою інструкцією\~не передбачено\~обов`язку вносити\~відповідну інформацію\~до бази\~АСУ «Кадри»\~і,\~начебто,\~вона не\~повинна була\~її виконувати.\~Однак,\~з такими\~твердженнями погодитись\~не можливо,\~оскільки у\~травні поточного\~року Департамент\~розвитку персоналу\~та кадрової\~політики АТ\~«Укрзалізниця» у\~листом від\~26.05.2022\~№ ЦЦУП-10/247\~вже зобов`язував\~причетні структурні\~підрозділи,\~зокрема,\~і філію\~«Проектно-вишукувальний\~інститут залізничного\~транспорту» АТ\~«Укрзалізниця» внести\~повну,\~достовірну та\~актуальну інформацію\~до бази\~АСУ «Кадри/Штат».\~

Outcome: partial