Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-12 00:00:00

У лютому 2022 року представник Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Будинок Комфорту» звернувся до суду з позовом, яким просить стягнути із [PERSON] на його користь заборгованість за договором оренди майна з правом викупу № 1144210222083 від 22.02.2021 року в розмірі 87\~277,42 грн., яка складається з 19\~481,00 сума прострочених орендних платежів, 8\~879,92 сума пені за прострочені орендні платежі, 9\~740,50 сума штрафу за розірвання договору (50% вартості об`єкта оренди), 49\~176,00 суми вартості об`єкта оренди та понесені судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 22.02.2021 між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] в електронному вигляді укладено договір оренди майна з правом викупу №1144210222083. Свої зобов`язання за договором оренди позивач виконав в повному обсязі, згідно умов договору надав орендареві у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди , шляхом направлення орендарю оператором поштового зв`язку «Нова пошта» Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15.03.2022 року відкрито спрощене позовне провадження. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, якою просив провести розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач до суду не з`явився, повідомлявся судом про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду невідомі, правом подачі відзиву не скористався. За таких обставин, згідно ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд позов задовольняє частково, із наступних підстав. Так з`ясовано, що 22.02.2021 між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] в електронному вигляді укладено договір оренди майна з правом викупу №1144210222083. Відповідно до п.1. вказаного договору орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п.2 цього договору, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Пунктом 3 договору передбачено, що орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом десяти робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною. Сплата орендної плати у розмірі 2\~049,00 грн. здійснюється орендарем до 22-го числа кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяців, днем внесення останнього платежу є 22.02.2023 рік. Згідно з п.6 договору викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до п.п.2-4 цього договору. Відповідно до п.2 договору об`єктом оренди є телевізор LCDtv37-45 SAMSUNG UE43NU7100UXUA вартістю 49\~176,00 грн. з ПДВ, щомісячний платіж становить 2\~049,00 грн., строк оренди\~24 місяці. Згідно з п.8.5 Правил надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною договору, у разі не здійснення плати орендарем протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладання договору орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за п`ятнадцять календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів та викупити об`єкт оренди. Відповідно до експрес-накладної «Нова пошта» №20450350286477 відповідачем 24.02.2021 отримано об`єкт оренди. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 705 ЦК України встановлено, що за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ч.1 ст.759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Відповідно до ч.1 ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно з ч.1 ст.760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Частиною першою статті 762 ЦК України визначено, що за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. За приписами ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. ТОВ «Будинок Комфорту» виконало умови договору в повному обсязі та передало відповідачу об`єкт оренди протягом 10 календарних днів, однак відповідач, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, орендну плату жодного разу не здійснював, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 87\~277,42 грн.. Позивач 13.01.2022 року направив [PERSON] повідомлення-вимогу щодо одностороннього договору та стягнення заборгованості в судовому порядку. Згідно зі ст.623 ЦК України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Стаття 625 ЦК України передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно з розрахунком заборгованості за договором №1144210222083 станом на 28.01.2022 року заборгованість відповідача перед позивачем складає 87\~277,42 грн., яка складається з 19\~481,00 сума прострочених орендних платежів, 8\~879,92 сума пені за прострочені орендні платежі, 9\~740,50 сума штрафу за розірвання договору (50% вартості об`єкта оренди), 49\~176,00 суми вартості об`єкта оренди. Разом з цим, цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України). За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст.549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21.10.2015 №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25.07.2018 у справі №2-2171/11. Позивачем надано суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті орендної плати. В той же час за це порушення позивачем нарахована і пеня, і штраф, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення. За таких обставин, з метою забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача неустойки у вигляді штрафу, а вимоги щодо стягнення пені задоволенню не підлягають. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача суми прострочених орендних платежів у розмірі 77 536, 92 грн. з яких: 19 481,00 сума прострочених орендних платежів, 8 879,92 сума пені за прострочені орендні платежі, 49 176,00 суми вартості об`єкта оренди. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги майнового характеру задоволено частково, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір майнового характеру виходячи з такого розрахунку. Сума задоволених вимог позивача складає в розмірі 77 536,92 грн., тому з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 2 204,11 грн. (77 536,92 грн. х 100 % : 87 277,42 грн. х 2 481,00 грн.).

Outcome: partial