Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-04 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь грошові кошти в сумі 62000 гривень, які були сплачені нею в якості авансу за житловий будинок. Позов обґрунтовує тим, що в липні 2020 року між нею та відповідачкою було досягнуто згоди щодо укладання в майбутньому договору купівлі-продажу житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , та який як стверджувала відповідачка, вона отримала у спадок; документів, що підтверджують її право власності на будинок, відповідачка не надавала. Оскільки [PERSON] продавала будинок в розстрочку, вона частинами передавала їй гроші, про що складались розписки; всього нею було передано відповідачці 62000 гривень. Вартість будинку становила 100000 гривень. Вона розпочала в даному будинку ремонт, однак в жовтні 2021 року їй стало відомо, що відповідачка продає будинок іншій особі, при цьому, відмовляється продавати їй будинок або повертати кошти. Оскільки позивач вважає, що передані нею кошти є авансом, вони підлягають поверненню їй в зв`язку з не укладенням між нею та відповідачкою договору купівлі-продажу. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 13.05.2022 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення сплаченого авансу за житловий будинок, в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~01.08.2022 року судом отримано зустрічний позов [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сербін Б.О., до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна, а саме будинку, який є підставою подання первісного позову. В зустрічній позовній заяві [PERSON] просить стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну шкоду завдану пошкодженням нерухомого майна у розмірі 79056 грн., витрати на оцінку нерухомого майна в розмірі 2500 грн. та сплачений нею судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп. Свій позов [PERSON] мотивувала тим, шо вона являється єдиним спадкоємцем після смерті свого батька - [PERSON] , якому на праві приватної власності належав житловий будинок [ADDRESS] . На усній домовленості вона дозволила [PERSON] з жовтня 2020 року проживати в даному будинку, розрахунок за який за усною домовленістю між ними, повинен був здійснитися після оформлення нею спадщини та при оформленні договору купівлі-продажу на нього. Одного дня навідавшись до будинку де проживала [PERSON] вона побачила, що будинок пошкоджено. На її вимогу про повернення грошових коштів за пошкоджене майно, [PERSON] почала погрожувати та залучати сторонніх осіб до погроз їй та її родині. За її заявою від 20.06.2022 року про обстеження будинку [ADDRESS] , який вона в усній формі дала на виплату [PERSON] , було складено акт про пошкодження нерухомого майна в період з 05.10.2020 по 10.05.2021, в якому зазначено, що будинок [ADDRESS] був пошкоджений [PERSON] , будинок не придатний для проживання та потребує ремонту. 24.06.2022 року нею було отримано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , відповідно до якого власником житлового будинку [ADDRESS] являється вона, - [PERSON] . За її замовленням експертом проведено розрахунок розміру збитку завданого житловому будинку, рівний ринковій вартості відновлювального ремонту, який станом на 04.07.2022 року складає 79056 грн. Оскільки своїми діями відповідачка [PERSON] завдала їй матеріальної шкоди, дана шкода повинна бути відшкодована їй в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 02.08.2022 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна, підготовчий розгляд по справі відкладено до 31.08.2022 року для надання часу відповідачу по зустрічному позову [PERSON] на подання відзиву. \~ \~ \~ \~17.08.2022 року від [PERSON] надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому вона просить відмовити [PERSON] у задоволенні зустрічного позову, вважає що остання подала зустрічну позовну заяву намагаючись уникнути повернення отриманих від неї грошових коштів у якості авансу. Зазначає, що ніяких пошкоджень нерухомого майна, що належить [PERSON] , нею не спричинялось. Акт про пошкодження нерухомого майна, який в якості доказу [PERSON] додала до зустрічного позову, вважає неналежним доказом, оскільки він не містить дати та часу його складання, в ньому не зазначено посадові особи, які мали б право його складати, та він не зареєстрований і не засвідчений у порядку визначеному діючим законодавством. Крім того вважає, що викладена в акті обставина щодо зруйнування нею будівлі сараю, не відповідає дійсності, оскільки згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.06.2022 року, [PERSON] отримала у спадщину житловий будинок разом з господарськими будівлями і спорудами, в тому числі і з сараями, відповідно до технічного паспорту. Також [PERSON] вважає неналежним доказом звіт про оцінку майна, що складений ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» від 04.07.2022 року та долучений позивачем [PERSON] до позовної заяви в якості доказу, оскільки оцінювач в своєму звіті посилається на кошторис, але жодного кошторису долучено не було; окрім того, сама оцінка як це зазначено у звіті, проведена згідно усних пояснень власника, фотографій та огляду, отже висновки звіту ґрунтуються на припущеннях та недоведених фактах; долучені до звіту фотографії не містять дати проведення фотографування та взагалі не зрозуміло який саме об`єкт фотографувався. На думку [PERSON] оцінювачем не було проведено огляд будинку, оскільки відповідної фотофіксації об`єкту оцінки ним не здійснювалось. \~ \~ \~ \~31.08.2022 року за клопотанням адвоката Сербіна Б.О., який діє від імені та в інтересах [PERSON] , підготовчий розгляд відкладено до 14.09.2022 року. \~ \~ \~ \~14.09.2022 року під час підготовчого засідання сторонами заявлено клопотання про надання часу для укладення у справі мирової угоди. Підготовчий розгляд відкладено до 30.09.2022 року. Однак, мирової угоди досягнуто не було. \~ \~ \~ \~Тому, 30.09.2022 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~ В судове засідання позивач [PERSON] (відповідач по зустрічному позову) не з`явилась, про місце та час розгляду справи сповіщена належним чином, надіслала до суду заяву, відповідно до якої просить розглядати справу без її участі, свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі і просить їх задовольнити, в задоволенні зустрічного позову [PERSON] просить відмовити . Відповідач [PERSON] , яка є позивачем по зустрічному позову, позовні вимоги [PERSON] не визнала та пояснила, що після смерті батька вирішила продати будинок, який за життя належав йому. Восени 2020 року [PERSON] зателефонувала їй та висловила намір купити цей будинок. С [PERSON] вони домовлялися, що ціна будинку буде складати 160 тисяч гривень. Це була усна домовленість. Окільки у [PERSON] не було всієї суми щоб заплатити за будинок, і вона запропонувала протягом десяти місяців сплатити повну його вартість, договір купівлі-продажу оформлений не був. На час сплати повної вартості будинку, вона дозволила [PERSON] проживати в даному будинку і остання частинами віддавала їй кошти в рахунок вартості будинку, таким чином сплативши 62 тисячі гривень. Після чого [PERSON] повідомила їй, що за ту суму яку вони обговорювали, вона відмовляється купувати та вимагала зменшити ціну будинку. Вона не погодилась і коли прийшла до належного їй будинку, побачила, що в будинку опалення вирізано, поли зірвані, все розтрощене. При цьому [PERSON] не повідомляла про те, що буде проводити ремонт і вона не давала на це згоди. З приводу псування належного їй майна, вона зверталась до поліції про притягнення [PERSON] до відповідальності, однак отримала рекомендацію вирішити дане питання в судовому порядку. Оскільки [PERSON] відмовилась купувати будинок, який був в сильно пошкодженому стані, їй довелося продати його за дев`яносто тисяч гривень. Просить задовольнити її зустрічний позов. Адвокат Сербін Б.О., який є представником [PERSON] , в судовому засіданні підтримав зустрічний позов свого довірителя, спираючись на обставини та докази зазначені в зустрічній позовній заяві і просить його задовольнити. Свідок [PERSON] надав суду покази, відповідно до яких йому наприкінці літа або на початку осені минулого року зателефонувала якась жінка та запропонувала виконати за гроші роботу, а саме провести демонтаж систем опалення та водопостачання. Вони погодили оплату за виконану роботу і він приїхав за зазначеною нею адресою. Його зустріла жінка, її ім`я він не пам`ятає. Ця жінка повідомила, що вона нова господарка, будинок придбала для проживання і хоче зробити в будинку все сучасне. З меблів в будинку знаходився лише диван, стіл та телевізор. Системи опалення та водопостачання були в робочому стані, але замовлення було все демонтувати, тому він зробив демонтаж, а господарі вивезли все на металолом. На пропозицію суду визначитись, чи є [PERSON] тією жінкою, що замовляла демонтаж труб в будинку, свідок відповів, що то була інша жінка. Свідок [PERSON] надала суду покази, відповідно до яких в позаминулому році [PERSON] продавала батьківський дім. [PERSON] віддала [PERSON] частину грошей, вселилась в будинок і проживала в ньому. Це їй відомо, оскільки вона проживає неподалік цього будинку і повз нього постійно їздить на роботу. Неодноразово бачила [PERSON] в дворі будинку. Коли [PERSON] виїжджала з будинку, вона допомагала їй перевозити речі. Будинок був цілком придатний для проживання. [PERSON] вселилася в будинок навесні 2021 року, проживала в ньому приблизно пів року. З минулого року вона її не бачила. Зараз в будинку проживають взагалі нові господарі. Також пояснила, що в той час коли в будинку проживала [PERSON] , [PERSON] продавала автомобіль батька, який стояв в гаражі цього домоволодіння і на запрошення останньої вона разом зі своїм чоловіком приходила, щоб чоловік дав їй пораду. Коли вони прийшли, [PERSON] відчиняла їм двері в будинок та в гараж, оскільки у [PERSON] не було ключів. Саме тоді вона бачила, що [PERSON] зробила будинок не придатним для проживання. Чому саме [PERSON] та [PERSON] не оформили договір купівлі-продажу, їй не відомо. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши надані сторонами письмові докази, встановив наступне. Згідно копії розписки від 05.10.2020 р. (а.с.6), - [PERSON] одержала від [PERSON] шість тисяч гривень за рахунок виплати за хату; Згідно копії розписки від 25.10.2020 р. (а.с.6), - [PERSON] одержала від [PERSON] чотирнадцять тисяч гривень за рахунок виплати за хату; Згідно копії розписки від 12.2020 р. (а.с.7), - [PERSON] отримала чотирнадцять тисяч за рахунок виплати за хату; Згідно копії розписки від 01.2021 р. (а.с.7), - [PERSON] отримала сім тисяч за рахунок виплати за хату; Згідно копії розписки від 10.05.2021 р. (а.с.7), - [PERSON] отримала чотирнадцять тисяч за рахунок виплати за хату. Таким чином, [PERSON] отримала від [PERSON] 62000 гривень в рахунок виплати за будинок, що не заперечується [PERSON] . Згідно заяви [PERSON] від 21.10.2021 року (а.с.8), - остання зверталась до ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про притягнення [PERSON] до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190 КК України: Відповідно до копії відповіді ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області наданої на звернення [PERSON] (а.с.9), - за її заявою не вносились відомості в ЄРДР, оскільки в даній ситуації вбачаються ознаки цивільно-правових відносин які вирішуються в приватному порядку; Згідно розписки [PERSON] (а.с.27), - остання 16.06.2022 року отримала ухвалу про відкриття провадження від 13.05.2022 року, позовну заяву разом з доданими до неї документами; згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 24.06.2022 року (а.с.38), - [PERSON] успадкувала після смерті [PERSON] належний йому житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] ; згідно копії повідомлення ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області наданого на звернення [PERSON] від 19.10.2021 року (а.с.39), - їй рекомендовано для вирішення спірних питань які виникли між нею та [PERSON] , звернутись до суду у приватному порядку, оскільки в даному випадку присутні громадсько-правові відносини, які вирішуються у судовому порядку в межах цивільного судочинства; згідно копії акту пошкодження нерухомого майна (а.с.40), - [PERSON] , яка є власником будинку [ADDRESS] разом з [PERSON] та [PERSON] склали акт про те, що внаслідок дій (ремонту) громадянкою [PERSON] було пошкоджено внутрішнє оздоблення будівлі за адресою: [ADDRESS] ; згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.41), - 24.06.2022 року за [PERSON] зареєстровано право приватної власності на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ; згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.06.2022 року (а.с.42), - [PERSON] успадкувала після смерті свого батька [PERSON] житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] ; згідно звіту про оцінку розміру збитку, завданого житловому будинку розташованому за адресою: [ADDRESS] (а.с.43-51), - розмір збитку дорівнює ринковій вартості відновлювального ремонту, яка станом на 04.07.2022 року складає 79056 гривень. Згідно копії квитанції від 04.07.2022 року (а.с.55), - [PERSON] сплачено за проведення експертизи з визначення збитку - 2500 гривень. Відповідно до ст.4 ЦПК України, - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, - кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд звертає увагу, що в силу ч. 2\~ст. 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. З наявних матеріалів справи вбачається, що сторони мали намір укласти договір купівлі-продажу житлового будинку і [PERSON] сплатила [PERSON] в рахунок вартості будинку 62000 гривень, що не заперечується сторонами. Згідно ст.11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язання є договір. У визначені ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в ст.3 Цивільного кодексу України. Відповідно до ст.6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України). Статтею 202 ЦК України\~визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до ч.1 і ч.2\~ст.207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності до ч.1 ст.638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. За приписами ч.1 ст.639 ЦК України\~договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Відповідно до\~ст.655 ЦК України, - за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. \~ \~ \~ \~Згідно з\~ч.1\~ст.656\~ЦК України,\~-\~предметом договору\~купівлі-продажу\~може бути\~майно (товар),\~яке є\~у продавця\~на момент\~укладення договору\~або буде\~створене (придбане,\~набуте)\~продавцем у\~майбутньому. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.5 ст.656 ЦК України, - особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.657 ЦПК України, - договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Згідно з ч.1 ст.220 ЦПК України, - у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення догово ру такий договір є нікчемним. Відповідно до ст.22 ЦК України, - особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.1166 ЦК України, - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Так, судом встановлено, та не заперечується сторонами, що [PERSON] сплатила [PERSON] 62 тисячі гривень в рахунок вартості будинку. На час розгляду справи обидві сторони не бажають укладання договору купівлі-продажу і [PERSON] вимагає повернення їй сплачених коштів. Тому суд вважає за можливе задовольнити позов [PERSON] . Водночас, суд вважає що зустрічний позов [PERSON] також підлягає задоволенню, оскільки повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами. При цьому, судом не приймаються до уваги доводи [PERSON] щодо неналежності та недопустимості наданих [PERSON] доказів, оскільки надані нею докази є достовірними, стосуються предмету доказування і в своїй сукупності повністю підтверджують позовні вимоги [PERSON] , що були заявлені в зустрічній позовній заяві. \~ \~ \~ \~За правилами\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Розподіл судових витрат суд здійснює у відповідності до ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved