Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-13 00:00:00

У поданій первісній заяві позивач [PERSON] просить визнати житловий будинок [ADDRESS] об`єктом права спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] з визначенням часток по Ѕ за кожним, мотивуючи тим, що через реєстрацію вказаного будинку за відповідачем у неї після розлучення виник спір з приводу належності цього домоволодіння, яке побудовано за час їхнього шлюбу. У зустрічній позовній заяві [PERSON] просить поділити спірний житловий будинок [ADDRESS] , виділивши йому у власність Ѕ частку цього будинку, мотивуючи тим, що [PERSON] після розлучення не сплачує комунальні послуги та весь тягар утримання будинку лежить на ньому. Ухвалою від 02 листопада 2021 року в справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, після проведення якої експертом визначено вартість спірного домоволодіння та запропоновано два варіанти можливого поділу будинку. У судовому засіданні позивач та її представник за первісним позовом просять їх позов задоволити повністю, не заперечують щодо поділу будинку в натурі за зустрічним позовом та просять у разі поділу будинку виділити у власність [PERSON] 50/100 частки спірного домоволодіння за першим варіантом для першої сторони, позначену в експертизі зеленим кольором, мотивуючи тим, що коштів на переобладнання іншої половини будинку в придатний для проживання стан у неї немає і власними силами такі роботи вона не зможе виконати. Відповідач та її представник просять їх зустрічний позов задоволити та виділити у власність [PERSON] ту саму 50/100 частку спірного домоволодіння за першим варіантом для першої сторони, позначену в експертизі зеленим кольором, мотивуючи тим, що саме відповідач отримав земельну ділянку під будівництво житлового будинку, який самотужки і побудував його, а тому виконувати будівельні роботи з облаштування іншої половини будинку він не бажає. У задоволені первісного позову просить відмовити, оскільки право [PERSON] на Ѕ частку спірного майна він не заперечує. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, з`ясувавши обставини та вивчивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. Статтею 41 Конституції України закріплено право кожного володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право приватної власності є непорушним. Установлено, що [PERSON] та [PERSON] з 20 жовтня 1992 року по 18 травня 2018 року перебували в зареєстрованому шлюбі, що не заперечується сторонами. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №258334912 від 26 травня 2021 року вбачається, що 28 травня 2003 року на підставі свідоцтва про право власності від 07 грудня 2000 року зареєстровано за [PERSON] право власності з часткою 1/1 на житловий будинок [ADDRESS] З технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості, вбачається, що земельну ділянку площею 1000 м.кв. по [ADDRESS] для будівництва житлового будинку [PERSON] виділено рішенням Здолбунівської міської ради Рівненської області №227/7 від 18 серпня 1993 року, тобто після укладення з [PERSON] шлюбу. А відповідно\~до положень\~ст.60\~СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу) та вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Аналогічні положення містяться в ч.3 ст.368 ЦК України. Якщо майно дружини, чоловіка за час шлюбу істотно збільшилося у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат або затрат другого з подружжя, воно у разі спору може бути визнане за рішенням суду об`єктом права спільної сумісної власності подружжя (ч.1 ст.62 СК України). Дружина та чоловік згідно ч.1 ст.63 СК України мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Частиною ч.1 ст.69 СК України визначено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом (ч.1 ст.71 СК України). Відповідно до ч.2 ст.372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Аналогічне за змістом законодавче положення закріплено у ч.1 ст.70СК України. Спірне нерухоме майно, яке є предметом позову, набуте сторонами під час шлюбу, а тому є їхньою спільною сумісною власністю. За висновком\~експерта №211026/1-З.О.В.\~від 16\~квітня 2022\~року вартість\~домоволодіння по\~ на\~ [ADDRESS] становить 1040900 грн. та за першим варіантом поділу будинку пропонується виділити: - «Стороні І» (зелений колір) 50/100 частки цього домоволодіння, а саме: по житловому будинку (А-1): частину коридору №1-3 площею 2,7 м2, житлову кімнату №1-6 площею 16 м2, житлову кімнату №1-7 площею 15,1 м2, по сінях(а1): прихожу №1-1 площею 11,3 м2, котельню №1-8 площею 4,8 м2, підсобну №1-9 площею 7,7 м2, всього загальною площею 57,6 м2, по надвірних будівлях 50% сходів «а», погреб «Пг/а». - «Стороні ІІ» (синій колір) 50/100 частки цього домоволодіння, а саме: по житловому будинку (А-1): частину коридору №1-3 площею 4 м2, житлову кімнату №1-4 площею 13,6 м2, житлову кімнату №1-5 площею 31,6 м2, по сінях(а1): кухню №1-2 площею 17,6 м2, всього загальною площею 66,8 м2 та по надвірних будівлях 50% сходів «а», вбиральню «Б». Для здійснення поділу житлового будинку «Стороні І» необхідно влаштувати ґанок, демонтувати частину перегородки між приміщеннями №1-3 і №1-7, змонтувати кухню-нішу в приміщенні №1-7 з обладнанням електроплитою і влаштуванням примусової витяжної вентиляції орієнтовною вартістю 32000 грн.; «Стороні ІІ» необхідно влаштувати ґанок, двірні прорізи між приміщеннями №1-4 і №1-5 та між приміщеннями №1-2 і №1-4, замурувати дверний проріз між приміщеннями №1-3 і №1-4 з попереднім демонтажем дверної коробки та влаштувати дверний проріз з вулиці в приміщення №1-2 орієнтовною вартістю 29000 грн.; спільно сторонам необхідно замурувати дверний проріз між приміщеннями №1-1 і №1-2 та №1-3 і №1-7 з попереднім демонтажем дверної коробки, розділити приміщення №1-3 на приміщення площами 4 м2 та 2,7 м2,\~шляхом влаштування\~перегородки,\~влаштувати розмежування\~окремих інженерних\~мереж та\~санітарно-технічних\~зручностей орієнтовною вартістю 35000 грн. Указані вище роботи з поділу житлового будинку підлягають виконанню після повідомлення відповідних органів, отримання відповідної дозвільної документації і розробки проектної документації спеціалізованими організаціями. Інші варіанти поділу будинку сторін не влаштовують. Оскільки між сторонами наявний спір з приводу домоволодіння, яке є об`єктом права спільної сумісної власності, а згоди щодо поділу, на якому [PERSON] наполягає, між ними не досягнуто, бажають отримати у власність одну й ту саму частину будинку, та ураховуючи, що право спільної власності припиняється лише після здійснення поділу майна, суд з огляду на такі обставини дійшов висновку, що заявлені вимоги за первісним та зустрічним позовами та слід задоволити. При постановлені рішення відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, виходячи з ціни позову зі сторін підлягає до стягнення недоплачений судовий збір в сумі 9501 грн. (10409-908), а з відповідача за зустрічним позовом підлягає до стягнення на користь позивача половина понесених ним судових витрат за проведення експертиз у розмірі 7800 грн. На підставі\~наведеного та\~

Outcome: approved