Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-18 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі - позивач) - адвокат Охріменко Наталія Іванівна звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,46 га, яка знаходиться на території Васютинської сільської ради. Ще при житті [PERSON] склала заповіт, яким заповіла вказану земельну ділянку своїм онукам (дітям позивача) [PERSON] та [PERSON] , проте останні не бажають оформляти спадщину після смерті своєї баби. Позивач являється спадкоємцем першої черги спадкування, проте пропустив встановлений законодавством шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини оскільки досить тривалий час, як і під час вказаного шестимісячного строку, так і після його закінчення, хворів та перебував на лікуванні. Крім цього, позивач зазначає проте, що інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] відсутні. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ЦК України, позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 08 вересня 2022 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. У підготовче засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явилися, направили до суду заяви, відповідно до яких розгляд справи просили проводити за їх відсутності. У підготовче засідання відповідачі [PERSON] та [PERSON] не з`явилися, направили до суду заяви, відповідно до яких просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позовні вимоги визнали в повному обсязі. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22 листопада 2019 року (а.с. 7). Позивач являється сином померлій [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10 лютого 1958 року (а.с. 9). Згідно з довідкою виданої виконавчим комітетом Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 448 від 11 липня 2022 року [PERSON] було зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] до дня своєї смерті, в будинку проживала одиноко (а.с. 6). Відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧР № 039249, виданого на підставі рішення Васютинської сільської ради № 2 від 06 лютого 2002 року [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,46 га, яка розташована на території Васютинської сільської ради (а.с. 8). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 21 травня 2020 року. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Преюдиція - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню. Звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні, варто розуміти так, що учасники судового процесу не зобов`язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені. Зазначена правова позиція міститься у Постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року (справа № 761/29966/16-ц). Як зазначає представник позивача у позовній заяві та що було встановлено рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12 січня 2021 року (справа № 709/1803/20), [PERSON] склала заповіт, відповідно до змісту якого належну їй земельну ділянку (пай), яка належала останній на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ІІ-ЧР № 039249 від 26 березня 2002 року, заповіла своїм онукам [PERSON] та [PERSON] , які є відповідачами у даній справі, у рівних долях. Проте, згідно з листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 194/01-16 від 01 листопада 2022 року після смерті [PERSON] заяви про прийняття спадщини та відмови про прийняття спадщини не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 53 -54). Крім цього, відповідачі [PERSON] та [PERSON] не заперечують щодо задоволення позовних вимог, що сприймається судом як відмова від прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно з постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28 липня 2022 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 2,4600 га, оскільки матеріали спадкової справи після смерті [PERSON] не містять заяви про прийняття спадщини після смерті останньої та відсутні докази про постійне проживання [PERSON] зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 16). Крім цього, під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, представник позивача [PERSON] зазначає про те, що позивач був позбавлений можливості вчасно звернутися до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини оскільки досить тривалий час хворів, у підтвердження чого надає суду копії довідок КНП «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітраної допомоги» (а.с. 10 - 12) та копії листків непрацездатності (а.с. 13 - 15). Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме тривала хвороба заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом, який бажає прийняти спадщину, спадкоємці за заповітом спадщину не прийняли та не заперечують проти прийняття спадщини позивачем, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved