Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-21 00:00:00

08 листопада 2022 року, представник позивача звернувся до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електроенергії. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 11 січня 2020 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] (відповідач). Перевіркою встановлено порушення: споживач здійснив самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку - підключення струмоприймачів поза приладом обліку виконано на горищі житлового будинку. Порушення виконано приховано, споживачу продемонстровано. По даному факту порушення Правил на підставі п. 5.5.5.20 Правил складено акт № 1000363 від 11.01.2020 р. Відповідно до пункту 8.2.6., п.п.7 п. 8.4.2, п.п. 3 п. 8.4.8., п. 8.4.13 Правил, визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил і виписано рахунок у сумі 37411 грн. 12 коп. (в тому числі ПДВ 6235 грн. 19 коп.). За станом на сьогодні частково сплачено суму вказаної заборгованості в розмірі 26\~450 грн. 00 коп., залишок боргу складає 10961 грн. 12 коп. Відповідач споживає електричну енергію та здійснює оплату спожитої електричної енергії на підставі виставлених позивачем рахунків. Відповідно до ч. 20 пункту 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору систем та /або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією технологічних електричних мереж споживача. В якості доказів, що підтверджують обставини справи додано: копія акту про порушення № 1000363 від 11.01.2020 року, копія протоколу від 19.02.2020 року по акту № 1000363 від 11.01.2020 року, копія розрахунку від 19.02.2020 року по акту № 1000363 від 11.01.2020 року, копія акту встановленого заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача від 11.01.2020 року, копія договору зі споживачем, копія особового рахунку. На момент подачі позовної заяви до суду відповідачем частково сплачено суму вказаної заборгованості в розмірі 26 450 грн. 00 коп., залишок боргу складає 10961 грн. 12 коп. У зв`язку з чим, представник позивача звернувся до суду за захистом своїх прав та просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж, суму боргу в розмірі 10961 грн. 12 коп. за не обліковану електричну енергію на поточний рахунок [NUMBER] , МФО 313582, ЄДРПОУ 00130926 відкритий в ПАТ «Метабанк», код оплати 7; та стягнути з відповідача на користь позивача витрати по оплаті судового збору у розмірі 2481 грн. 00 коп. на поточний рахунок [NUMBER] , МФО 313582, ЄДРПОУ 00130926 відкритий в ПАТ «Метабанк», код оплати 20. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 09 листопада 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву, також роз`яснено сторонам право на подання відповіді на відзив та заперечення. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлена, надала заяву в якій зазначила, що визнає позовні вимоги, буде сплачувати по 500,00 грн. до погашення боргу в повному обсязі та надала квитанція від 30.11.2022 року про оплату 500,00 грн. та від 15.12.2022 року про оплату 500,00 грн., тобто на час розгляду справи в суді відповідачем погашено борг на суму 1000,00 грн. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК). Відповідно до положень ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем позову не порушує його чи інших осіб інтересів, не суперечить вимогам закону і тому приймається судом. Судом встановлено, що [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] відкритого за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором № 532010174 про користування електричною енергією від 10 квітня 2014 року та відомостями з особового рахунку. 11 січня 2020 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] (відповідач). Перевіркою встановлено порушення: споживач здійснив самовільне підключення електричної проводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку - підключення струмоприймачів поза приладом обліку виконано на горищі житлового будинку. Порушення виконано приховано, споживачу продемонстровано. По даному факту порушення Правил на підставі п. 5.5.5.20 Правил складено акт № 1000363 від 11.01.2020 р. 11 січня 2020 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановлено, що власник житлового будинку [PERSON] , особовий рахунок [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , порушила ПРРЕЕ п. 5.5.5.20 здійснила самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власність ПАТ «Запоріжжяолбенерго» з порушенням схеми обліку. Підключення струмоприймачів поза приладом обліку виконано на горищі житлового будинку за обшивкою стіни. Порушення виконано приховано, споживачу продемонстровано. Додатком № 1 до акту про порушення від 11 січня 2020 року є схема електроживлення споживача. Вказані порушення зафіксовані в акті про порушення № 10000363 та додатку до нього. У пункті 11 Акта про порушення № 10000363 від 11 січня 2020 року споживач запрошений на засідання комісії з розгляду складеного акта про порушення. Даний акт підписано представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» та [PERSON] без будь-яких зауважень. 11 січня 2020 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» також складено акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача, відповідного до якого представники ПАТ «Запоріжжяобленерго» в присутності [PERSON] , адресою: [ADDRESS] , виконали відгалуження від опори до межі балансової належності кабелем до приладу обліку ізольованим проводом. Під час проведення робіт виявлено наступне зовнішні пошкодження ізоляції на ділянці до приладу обліку, недоліки ввідний кабель має розриви. Складено акт про порушення, зроблена технічна перевірка. Перевірено наявність до облікових розгалужень усунено, відключено до облікове підключення. Після проведення перевірки схема підключення вимагає приведення у відповідність до вимог ПУЕ. Споживачу необхідно встановити ВТО, замінит ввідний кабель, дотримуватись ПРРЕЕ. Даний акт підписано представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» та [PERSON] без будь-яких зауважень. Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії по акту № 10000363 від 11 січня 2020 року, період нарахування по акту порушення становить 365 днів, від дати останньої перевірки (з 11.01.2019 року (дата останньої перевірки) по 11.01.2020 року. Вартість необлікованої електроенергії складає 14454 кВтгод. на загальну суму 37\~411,12 грн. 19 лютого 2020 року комісія з розгляду актів про порушення, в присутності [PERSON] , на підставі наявних документів, а саме: акту про порушення № 10000363 від 11 січня 2020 року, Додатку до акта № 1, акту технічної перевірки від 11 січня 2020 року, договору про користування електричною енергією від 10 квітня 2014 року, комісія прийняла рішення виконати розрахунок не облікованої електроенергії по акту згідно ПРРЕЕ затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, зі змінами внесеними Постановою НКРЕКП від 18.07.2019 року № 1525, п. 8.2.6., п.п.7 п. 8.4.2, п.п. 3 п. 8.4.8., п. 8.4.13 Правил, за період з 11.01.2019 року по 11.01.2020 року, час роботи 8, кількість необлікованої електроенергії складає 14454 кВтгод. на загальну суму 37 411,12 грн. Зауважень та заперечень з боку відповідача не було. Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року (далі - Правила). Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Частиною другою статті 11 ЦК України передбачено, що підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини 1, 2 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені в ч. 2 ст. 16 ЦК України. Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до частини першої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до пункту 1.1.1. Правили роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до положень підпункту 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 62 ч.1 ст. 1 Закону України від 13.04.2017 №2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон №2019-VIII) визначено, що побутовим споживачем індивідуальним побутовим споживачем є (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону №2019-VIII споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до умов договору № 532010174 про користування електричною енергією, споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж або споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі - Правила №312), у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: - меж балансової належності; - перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; - номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; - фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. В даному випадку відповідач підписала відповідні акти в яких підтвердила допущені порушення. Наявні в матеріалах справи акти складені відповідно до положень чинного законодавства, є належними доказами, порушень допущених споживачем. Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Наявний в матеріалах справи протокол складений відповідно до положень чинного законодавства, є належним доказом, порушень допущених споживачем. Відповідно до підпункту 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Відповідно до\~підпункту 3\~пункту 8.4.8.\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до пункту 8.4.13. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (tвик.с.п.) приймається рівним 8 год. Розрахунки обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, здійснені відповідно до вимог чинного законодавства є належним доказами в даній справі. Відповідно до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, суд встановив, що відповідач порушив вимоги п.4 ч.2 ст. 77 Закону №2019-VIII, «Про ринок електричної енергії», а саме здійснив самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку, та відповідно до умов договору про користування електричною енергією, споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж або споживання електричної енергії без приладів обліку. Розрахунки збитків, проведені позивачем відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідачем не оспорюються, оскільки від відповідача заперечень щодо розрахунків не надходило. Відповідач [PERSON] надала заяву в якій зазначила, що визнає позовні вимоги, буде сплачувати по 500,00 грн. до погашення боргу в повному обсязі та надала квитанція від 30.11.2022 року про оплату 500,00 грн. та від 15.12.2022 року про оплату 500,00 грн., тобто на час розгляду справи в суді відповідачем добровільно погашено борг на суму 1000,00 грн. Представник позивача, підтверджує наявну оплату, про що надіслав до суду підтверджуючи документи. Встановивши наявність у діях відповідача порушення Закону №2019-VIII, Правил №312 та умов договору, суд дійшов висновку про те, що з відповідача необхідно стягнути на користь позивача вартість недооблікованої електроенергії у сумі 9\~961,12 грн. (10\~961,12 грн. (заявлені позовні вимоги) 1000,00 (оплата коштів в рахунок погашення заборгованості після відкриття провадження у справі) = 9 961,12 грн. залишок боргу). Щодо судових витрат Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 2481,00 грн. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються розподіл судових витрат. Судові витрати, згідно зі ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог. Разом з тим, згідно з положеннями ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 1\~240 гривень 50 копійок. Одночасно, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 50% відсотків сплаченого судового збору, що становить 1\~240 гривень 50 копійок.

Outcome: approved