Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до Черкаської міської ради, третя особа: Перша Черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визнати причину пропуску строку на прийняття спадщини поважною, визначити йому додатковий строк терміном 3 місяці, з дня вступу рішення в законну силу для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] у місті Макіївка. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] в м. Макіївка Донецької області померла його мати [PERSON] . Враховуючи, що м. Макіївка є непідконтрольною територією України, було видано свідоцтво про смерть, яке не являється документом чинним на території України. Черкаським ВДРАЦС було надано відмову у проведенні державної реєстрації смерті. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси встановлено факт смерті гр. [PERSON] , на підставі чого відділом ДРАЦС видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 20.08.2021. Зазначив, що 31.08.2021, як єдиний спадкоємець 1 черги, він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою нотаріуса № 1312/02-31 від 03.09.2021 йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Також позивач просив врахувати, що він являється пенсіонером за віком та учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС. У зв`язку з введенням на території України карантину, перебуваючи у групі ризику, з метою уникнення інфікування коронавірусом, весь час перебував на самоізоляції та уникав місць громадського скупчення людей. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 травня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання в порядку загального провадження. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 липня 2022 року закрито підготовче провадження, справу призначено по суті. В судове засідання позивач не з`явився, до початку судового засідання його адвокат Прядка В.М. скерував до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі. Заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без участі Черкаської міської ради. У вирішенні спору покладався на розсуд суду. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, від завідувача Першої черкаської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В. надійшла заява, в якій остання просила розгляд справи проводити без участі нотаріальної контори. У вирішенні спору покладались на компетентність суду. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1\~ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України\~визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно\~ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Судом встановлено, що [INFO] у м. Макіївка, Донецької області померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 20.08.2021. Згідно ст.\~1231\~Цивільного Кодексу\~України позивач являється сином померлої [PERSON] та відповідно спадкоємцем першої черги, що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] . 31 серпня 2021 року позивач звернувся до Першої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про оформлення спадкового майна та видачу свідоцтва про право на спадщину. Постановою державного нотаріуса Першої черкаської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В. № 1312/02-31 від 03.09.2021 [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що він вважається таким, що пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пунктом 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції (далі - Порядок) передбачено, що При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Позивач у встановлений законом строк не реалізував своє право на прийняття спадщини шляхом написання нотаріальної заяви, в зв`язку зі смертю спадкодавця на непідконтрольній території України та відсутністю у нього на той час легітимного свідоцтва про смерть матері, що може бути визнане поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини. Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України може визначити додатковий строк для її подання. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Враховуючи викладене, є підстави стверджувати, що від прийняття спадщини позивач свідомо не відмовлявся. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину.Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved