Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-15 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просила визнати за нею право власності на Ѕ частку квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті її дочки [PERSON] . В обґрунтування позову зазначено, що донька позивачки за час життя не встигла оформити спадщину після смерті свого чоловіка, оскільки також померла. Відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на спірну квартиру перешкоджає позивачці прийняти та оформити спадщину після смерті доньки. Відповідні оригінали документів знаходяться у відповідача, який заперечує право позивачки на набуття у власність в порядку спадкування частини спірної квартири, і не надає такі документи, тому позивачка звернулась до суду. Від відповідача заперечень проти позову не надходило. 03.12.2021р. судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 07.02.2022р. за клопотанням позивачки судом постановлено ухвалу про витребування належним чином завірених копій спадкових справ після смерті [PERSON] та [PERSON] , а також відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо права власності на спірну квартиру. 23.02.2022р. від Другої черкаської державної нотаріальної контори до суду надійшла копія спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] , а від Першої черкаської державної нотаріальної контори копія спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] 01.03.2022р. з КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» до суду надійшов лист про те, що станом на 01.01.2013р. право власності на спірну квартиру зареєстроване по Ѕ частці за [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.04.2002р., реєстраційний номер №6332. 18.08.2022р. судом закрите підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду. В судове засідання відповідач не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки за зареєстрованою адресою місця проживання та шляхом розміщення повідомлення про виклик до суду через веб-портал суду, про причини неявки не повідомив. На підставі ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України судом ухвалено рішення про заочний розгляд справи. В судовому засіданні позивачка [PERSON] пояснила, що спірна квартира належала її зятю, оскільки була набута ним у власність до шлюбу з її донькою. Зазначила, що вся сім`я доньки чоловік та двоє дітей \- загинули в ДТП 17.07.2019р., а донька померла наступного дня [INFO] .. Пояснила, що вона є єдиним спадкоємцем після смерті доньки. Батько зятя звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті її зятя і вважає, що саме він має успадкувати всю квартиру і заперечує її право на спадкування половини квартири, а тому не надає оригіналів правовстановлюючих документів на спірну квартиру, що перешкоджає їй оформити її право на половину квартири. Просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Від третьої особи Перша черкаська державна нотаріальна контора до суду надійшла заява, в якій викладене клопотання про розгляд справи без участі представника такої особи. Додатково в заяві зазначено, що при вирішенні питання третя особа покладається на компетентність суду. Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Предметом спору є квартира житловою площею 27,5 кв.м., загальною площею 45,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (далі спірна квартира). Спірна квартира належала на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.04.2002р., реєстраційний номер №6332, та договору дарування Ѕ частини квартири від 16.04.2013р., реєстраційний номер №416 /а.с. 98-103/. [PERSON] з 27.04.2006р. перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ), що підтверджується копією відповідного свідоцтва про шлюб /а.с. 8/. 17.07.2019р. [PERSON] загинув разом з дітьми (син [PERSON] , 2007 р.н.; донька [PERSON] , 2013 р.н.), що підтверджується копіями відповідних свідоцтв про смерть /а.с. 9, 11, 12/. Після його смерті відкрилась спадщина на належну йому на праві приватної власності спірну квартиру. [INFO] померла [PERSON] , яка є донькою позивачки, що також підтверджується копіями відповідних свідоцтва про народження та свідоцтва про смерть /а.с. 7, 10/. Відповідач є батьком загиблого [PERSON] /а.с. 96/. На момент смерті [PERSON] разом зі своєю дружиною [PERSON] та їх дітьми (син [PERSON] , 2007р.н.; донька [PERSON] , 2013р.н.) були зареєстровані та проживали у спірній квартирі, що підтверджується довідкою житлово-будівельного кооперативу №20 за вих. №371 від 30.07.2019р. /а.с. 13/. Після смерті [PERSON] за заявою відповідача у Другій черкаській державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу №528/2019 /а.с. 88-109/. Окрім відповідача ніхто не звертався з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Листом від 06.06.2020р. за №1172/02-14 нотаріусом повідомлено відповідача про те, що після смерті його сина спадкове майно спадкується відповідачем та [PERSON] , яка вважається такою, що прийняла спадщину фактично. Оскільки [PERSON] померла, то ту частину спадкового майна, що вона прийняла після свого чоловіка, мають спадкувати її спадкоємці за законом чи заповітом /а.с. 109/. Після смерті [PERSON] за заявою позивачки у Першій черкаській державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу №319/2019 /а.с. 111-131/. Окрім позивачки ніхто не звертався з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] [INFO] позивачка отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті доньки - [PERSON] , яка померла [INFO] , - у вигляді страхових виплат. 28.10.2021р. державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори винесено постанову, якою відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку спірної квартири у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно /а.с. 22/. За таких обставин позивачка вважає, що має право на набуття у власність в порядку спадкування (спадкова трансмісія) Ѕ частки спірної квартири, яку не встигла прийняти її донька після смерті [PERSON] .. Оскільки для отримання свідоцтва про право на спадщину необхідно оригінали правовстановлюючих документів, які відповідач відмовляється добровільно надавати позивачці, то позивачка змушена звертатись до суду з даним позовом. Тож спір виник з правовідносин про право власності та спадкування і регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК). Надаючи оцінку наданим суду доказам та обставинам спірних правовідносин суд виходить з наступного. Згідно ст. 1218 ЦК до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1276 ЦК якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Натомість ч. 3 ст. 1296 ЦК передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. По обставинам спірних правовідносин судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] , яка сталася [INFO] , спадкоємцями першої черги були його дружина ( [PERSON] ) та батько (відповідач). Спадкове майно складається із спірної квартири, а отже кожен із спадкоємців має право на набуття у власність в порядку спадкування по Ѕ частці такої квартири. Оскільки [PERSON] була зареєстрована та проживала разом із загиблим [PERSON] , то вона вважається такою, що фактично прийняла спадщину після смерті свого чоловіка. Разом з тим, враховуючи, що [PERSON] померла через один день після смерті свого чоловіка і не встигла оформити спадщину, то на підставі ст. 1276 ЦК право на прийняття належної їй частки спадщини перейшло до її спадкоємців. Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є її мати позивачка, яка прийняла у встановленому законом порядку спадщину після смерті своєї доньки. Таким чином, позивачка прийняла після смерті своєї доньки спадщину до складу якої входить і Ѕ частка спірної квартири, що була фактично успадкована [PERSON] після смерті її чоловіка [PERSON] . Разом з тим, у видачі свідоцтва про право на спадщину у вигляді Ѕ частки спірної квартири позивачці відмовлено у зв`язку з чим на теперішній час в неї відсутній документ, який підтверджує її право власності на таке майно квартиру і вона позбавлена можливості провести державну реєстрацію свого права. Причиною неможливості видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину на частку спірної квартири є дії відповідача, який ухиляється від надання позивачці оригіналів правовстановлюючих документів на таку квартиру, хоча має таку можливість. За таких обставин суд вважає доведеним той факт, що саме відповідач не визнає та оспорює право позивачки на Ѕ частку спірної квартири, а відтак позов пред`явлений до належного відповідача. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації. Згідно ч. 4 ст. 334 ЦК права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відсутність у позивачки можливості отримати свідоцтво про право на спадщину у вигляді Ѕ частки спірної квартири внаслідок ненадання відповідачем оригіналів правовстановлюючих документів на спірну квартиру перешкоджає позивачці здійснити державну реєстрацію права власності. Згідно ст. 392 ЦК власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. За таких обставин суд вважає, що право позивачки є порушеним і підлягає захисту, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. При цьому варто звернути увагу, що відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, внаслідок чого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Всупереч вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України відповідачем не надано суду будь-яких заперечень проти позовних вимог та не повідомлено про обставини, які б спростували правомірність заявлених позивачем вимог та встановлені судом обставин спірних правовідносин. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з того, що судові витрати по справі складаються з судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду в сумі 4567,50 грн. /а.с. 1/, які відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача. На підставі в ищевикладеного і

Outcome: approved