Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-12 00:00:00

В червні 2022 року [PERSON] , від імені якої на підставі договору про надання правової допомоги діє адвокат Козак І.О., звернулась з позовом до [PERSON] про усунення перешкод щодо участі у спілкуванні та вихованні з внуком, з участю третьої особи - [PERSON] , органу опіки та піклування виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що являється бабою онука [PERSON] , [INFO] . Батьки дитини розлучились і проживають окремо. Внук проживає із матір`ю - її колишньою невісткою [PERSON] . З моменту розлучення її відносини з останньою погіршились, вона стала створювати їй перешкоди у зустрічах, спілкуванні з внуком. Аналогічна ситуація склалась з батьком дитини і відповідно її сином [PERSON] , який вимушений був в судому порядку відстоювати своє право на спілкування з сином. Вона неодноразово зверталась до органу опіки та піклування, однак ситуація не вирішилась в позасудовому порядку. Тому вона просить встановити наступний порядок її участі у вихованні і спілкуванні із внуком [PERSON] у вигляді побачень чотири рази на місяць кожної суботи та неділі з 10 год. 00 хв. суботи до 16 год. 00 хв. неділі з правом відвідування дитячих майданчиків, парків, стадіонів, культурно-масових та розважальних заходів під час побачень у відсутності матері [PERSON] , а також із правом перебування у ці дні та часи внука із правом ночівлі у її будинку по [ADDRESS] , з поверненням дитини до матері після закінчення режиму зустрічей за визначеним графіком. Зобов`язати відповідачку дотримуватись визначеного та встановленого судом способу, режиму і графіку прийняття її участі у зустрічах, спілкуваннях та вихованні неповнолітнього внука. Сторона позивачки в судовому засіданні підтримала позовні вимоги за обставин на їх обґрунтування. Представник відповідачки в судовому засіданні вказав, що останнім часом відносини сторін, в тому числі і в питаннях спілкування із внуком покращились, вони віднайшли оптимальний режим побачень баби із внуком, який відповідає вже встановленому судом режиму побачень батька із дитиною. Разом із тим відповідачкою не виключається побачення та участь позивачки і в інші дні та в іншій формі, за умови попереднього погодження із нею і в інтересах дитини. Третя особа в судове засідання не з`явився, хоч про час і місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду невідомі, пояснень до позову не подавав, клопотань та заяв не пред`являв. Представник органу опіки та піклування при вирішенні справи поклалась на розсуд суду. Заслухавши учасників та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновків про наступне. Судом встановлено, що сторони являються батьками малолітнього [PERSON] , [INFO] , що вбачається з свідоцтва про його народження серії [NUMBER] , виданого Старокостянтинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області 11 травня 2017 року. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Старокостянтинівським районним відділом ЗАГС Хмельницької області 04 січня 1979 року, [PERSON] є сином позивачки [PERSON] . Постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року (справа №683/1619/19, провадження №22-ц/4820/1741/19) між [PERSON] та [PERSON] розірвано шлюб, зареєстрований 19 березня 2016 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Старокостянтинівсього районного управління юстиції у Хмельницькій області. Після розірвання шлюбу їхня спільна дитина [PERSON] проживає із матір`ю. Спору між сторонами щодо місця проживання дитини немає. При обстеженні умов проживання сім`ї [PERSON] та [PERSON] службою у справах дітей виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області не виявлено перешкод для перебування внука [PERSON] в помешканні баби та діда по [ADDRESS] (акти обстежень від 13 травня 2022 року та 15 вересня 2022 року). За місцем проживання позивачка характеризується позитивно (інформація старости Сахновецького старостинського округу Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області від 16 травня 2022 року за №17). Рішенням Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 20 червня 2022 року (справа №683/2247/21, провадження №2/683/87/2022) частково задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа - орган опіки та піклування Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про усунення перешкод щодо участі у спілкуванні з дитиною. Встановлено [PERSON] наступний порядок і спосіб участі у вихованні та спілкуванні з дитиною [PERSON] , які передбачають періодичні зустрічі та спілкування, а саме: 1 та 3 суботу місяця з 10 до 19 год. та 2 та 4 неділю місяця з 10 до 19 год. зі зміною часу за взаємною згодою батьків, враховуючи бажання дитини, без присутності матері, а в інші дні - за попереднім узгодженням з матір`ю дитини, а також спільний відпочинок та оздоровлення дитини за попередньої домовленістю з матір`ю дитини [PERSON] з урахуванням психологічного і фізичного стану дитини та обставин, які можуть виникнути. Зобов`язано [PERSON] з урахуванням фізичного стану, графіку навчань та відпочинку дитини [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] в спілкуванні із сином [PERSON] засобами телефонного та/або електронного зв`язку. Пунктами 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Статтею 19 цієї Конвенції визначено, що держави-учасниці вживають всіх необхідних законодавчих, адміністративних, соціальних і просвітніх заходів з метою захисту дитини у тому числі від відсутності піклування чи недбалого поводження. Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. У відповідності до положень ст.1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Згідно зі ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними (абз 2 ст. 16 Закону). Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено Сімейним Кодексом України. Відповідно до частин 9 та 10 статті 7 Сімейного Кодексу України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. У відподвіності до ч. 7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно зі ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Положеннями ст.18 СК України передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Згідно зі ст.263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до положень ст.159 СК України, згідно яких суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Статтею 19 Сімейного Кодексу України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. З аналізу вищенаведених норм сімейного законодавства слідує висновок, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, питання щодо способів участі одного із батьків, баби та діда має вирішуватися судом не тільки з урахуванням інтересів кожного з них, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками, права на безперешкодне спілкування з бабою та дідом, що є запорукою нормального психічного розвитку дитини. Одним із завдань Сімейного Кодексу України є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст.1). Виховання у колі сім`ї, як раз передбачає у повній сім`ї, тобто при участі усіх членів родини, як молодших, так і старших, і баби з дідом у тому числі. Під час розгляду даної справи не встановлено жодних обставин, які б унеможливлювали право баби на спілкування та зустрічі з онуком. Дитина добре знає [PERSON] , проводила з нею багато часу, в тому числі вдома останньої за відсутності батьків. На час судового розгляду справи сторони налагодили між собою відносини щодо участі всіх членів сім`ї в утриманні та вихованні дитини, який був визначений судовим рішенням стосовно побачень, спілкування та участі батька з дитиною. При цьому з можливістю корегування часу та форми спілкування за взаємною згодою сторін, враховуючи бажання дитини, у відсутності матері, а в інші дні - за попереднім узгодженням з матір`ю дитини, а також спільний відпочинок та оздоровлення дитини за попередньої домовленістю з матір`ю дитини, з урахуванням психологічного і фізичного стану дитини та обставин, які можуть виникнути. Враховуючи встановлені судом обставини та наведені вище мотиви, суд частково задовольняє вимоги позивачки, звузивши їх, з огляду на права дитини спілкуватись з усіма близькими їй родичами, як по материній так і по батьковій лінії, в тому числі і з батьком [PERSON] . Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідачки дотримуватись визначеного і встановленого судом способу, режиму і графіку прийняття участі позивачки у зустрічах, спілкуваннях та вихованні неповнолітньої дитини [PERSON] , суд вважає її передчасною, тому в її задоволенні слід відмовити. Судові витрати у справі відсутні.

Outcome: partial