Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-18 00:00:00

Керівник Новоград-Волинської окружної прокуратури Житомирської області в межах повноважень, наданих йому\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~звернувся до суду з позовом в інтересах держави\~в особі Управління соціально-економічного розвитку території Новоград-Волинської районної військової адміністрації (далі - Управління) до відповідачки [PERSON] про стягнення з останньої на користь держави в особі Управління заподіяну кримінальним правопорушенням майнову шкоду у сумі 411 939 (чотириста одинадцять тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн. 46 коп. На обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області по справі №285/1505/21 від 16.02.2022 року [PERSON] було звільнено від кримінальної відповідальності\~за ч. 2\~ст. 367 КК України\~у зв`язку із закінченням строків давності притягнення її до кримінальної відповідальності. Кримінальне провадження\~ №285/1505/21 (42018061240000036) відносно [PERSON] \~закрито. Зазначеним судовим рішення, що набрало законної сили, встановлено, що [PERSON] як заступник\~голови тендерного\~комітету,\~виконуюча обов`язки\~голови тендерного\~комітету відділу\~освіти Новоград-Волинської\~районної державної\~адміністрації здійснюючи\~організаційно-розпорядчі\~функції,\~будучи службовою\~особою відповідно\~до положень\~п.\~1\~Примітки до\~ст.\~364\~Кримінального кодексу\~України,\~неналежно виконуючи\~свої службові\~обов`язки\~через несумлінне\~ставлення до\~них,\~проводячи засідання\~тендерного комітету,\~в порушення\~вимог Положення\~про тендерний\~комітет або\~уповноважену особу\~(осіб),\~режиму економії\~використання бюджетних\~коштів,\~а також\~принципу максимальної\~економії та\~ефективності,\~здійснення закупівель,\~що передбачені\~п.\~2\~ч.\~1\~ст.\~3\~Закону Про\~публічні закупівлі,\~не використала\~об`єктивну\~можливість особисто\~та не\~поклала функцію\~на окремого\~члена комітету,\~з проведення\~запиту цінових\~пропозицій для\~визначення оптимальної\~вартості обладнання\~згідно предмету\~договору №\~232/т\~від 28.12.2018\~року.\~Будь-якої\~з дій,\~а саме\~здійснення маркетингового\~дослідження,\~вивчення ситуації\~на ринку,\~моніторингу комерційних\~пропозицій потенційних\~постачальників товарів,\~надавачів послуг\~та виконавців\~робіт як\~з відкритих\~джерел,\~так і\~безпосередньо консультуючись\~з ними,\~дослідження інформації\~щодо цінового\~діапазону із\~застосуванням аналітичного\~модуля bi.prozorro.org,\~отримання даних\~від органів\~влади,\~підприємств,\~установ організацій\~згідно їх\~функцій,\~а також\~з інших\~джерел інформації,\~яка може\~бути використана\~для формування\~очікуваної вартості\~предмета закупівлі,\~ [PERSON] \~здійснено не\~було.\~Також,\~ [PERSON] ,\~будучи службовою\~особою,\~виступаючи від\~імені розпорядника\~бюджетних коштів,\~який здійснює\~закупівлю,\~внаслідок неналежного\~виконання юридично\~обов`язкових,\~об`єктивно\~необхідних та\~реально можливих\~дій,\~у порушення\~принципу економії\~використання бюджетних\~коштів,\~не відхилила\~тендерну пропозицію\~ФОП [PERSON] ,\~що призвело\~до завищення\~обладнання згідно\~договору поставки\~№ 232/т\~від 28.12.2016\~року та\~безпідставного перерахування\~грошових коштів\~ФОП [PERSON] \~в сумі\~411939,46\~грн. Цивільний позов в кримінальному провадженні\~залишено без розгляду та роз`яснено право на звернення в порядку цивільного судочинства. У поданому відзиві відповідачка позовні вимоги не визнала та просила у їх задоволенні відмовити з наступних підстав: прокурором не надано доказів про її винність у заподіяній шкоді і шкода заподіяна саме Управлінню: невірне нормативне обґрунтування позову; прокурором пропущено строк звернення до суду згідно ч. 3 ст.233 КЗпП України; відсутність підстав у прокурора зі зверненням з даним позовом до суду. У відповіді на відзив прокурор просив суд відхилити всі доводи відповідачки, які вона виклала у відзиві, оскільки вони є безпідставними та спростовуються долученими до позовної заяви доказами. В судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідачка та її представник в судовому засіданні просили у задоволенні позовних вимог відмовити з підстав викладених у відзиві та додаткових письмових поясненнях. Представник третьої особи в судове засідання не прибув, направив заяву про слухання справи у його відсутності. Вислухавши усні пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали в справі та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з частиною п1ятою\~статті 175 ЦПК України\~у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. Близька за змістом вимога застосовується згідно з абзацами першим і другим частини четвертої\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»: прокурор має обґрунтувати наявність підстав для представництва. Як випливає з позовної заяви, прокурором згідно з вимогами частини четвертої\~статті 56 ЦПК України, абзацу першого частини третьої, абзацу першого частини четвертої\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»\~у тексті позовної заяви обґрунтовано неналежне здійснення захисту державних інтересів уповноваженим органом у спірних правовідносинах (тобто, наведено підставу для представництва інтересів держави), а також обґрунтовано, у чому, з його погляду, полягає порушення цих інтересів (тобто наведено підстави позову). Таким чином доводи відповідачки [PERSON] та її представника, що у прокурора відсутні повноваження на звернення з даним позов, суд відхиляє. Відповідно до частини першої\~статті 9 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) положення цього\~Кодексу\~застосовуються також до трудових відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. За змістом частини першої статті 3 КЗпП України трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулює законодавство про працю. Оскільки за позовом прокурора Адамська О. А. має відшкодувати шкоду, завдану державі в особі, у тому числі, органу, в якому відповідачка працювала, то вона має нести, у разі доведення, відповідальність за шкоду, завдану при виконанні трудових обов`язків. Працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків (стаття 130 КЗпП України). Встановлено, ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області по справі №285/1505/21 від 16.02.2022 року [PERSON] було звільнено від кримінальної відповідальності\~за ч. 2\~ст. 367 КК України\~у зв`язку із закінченням строків давності притягнення її до кримінальної відповідальності ст.49 КК України). Як вбачається з ухвали суду, яка набрала законної сили, [PERSON] як заступник голови тендерного комітету, виконуюча обов`язки голови тендерного комітету відділу освіти Новоград-Волинської районної державної адміністрації здійснюючи організаційно-розпорядчі функції, будучи службовою особою відповідно до положень п. 1 Примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України, виступаючи від імені розпорядника бюджетних коштів, який здійснює закупівлю, внаслідок неналежного виконання юридично обов`язкових, об`єктивно необхідних та реально можливих дій, у порушення принципу економії використання бюджетних коштів, не відхилила тендерну пропозицію ФОП [PERSON] , що призвело до завищення обладнання згідно договору поставки № 232/т від 28.12.2016 року та безпідставного перерахування грошових коштів ФОП [PERSON] в сумі 411 939,46 грн. (а.с.11-15). Таким чином, з ухвали суду вбачається, що шкода завдана саме [PERSON] , і вона має ознаки кримінального правопорушення. Статтею 134 КЗпП України\~передбачено, що працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації у випадках, зокрема, коли шкоди завдано діями працівника, які мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку. Пунктом 9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 29.12.1992 року "Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками "\~роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що до позовних заяв про матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної діями працівника, які мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку (п. 3 ст. 134 КЗпП),\~повинні додаватись\~докази,\~які підтверджують,\~що вчинення\~працівником таких\~діянь встановлено\~у порядку\~кримінального судочинства. Матеріальна відповідальність у повному розмірі шкоди покладається і в тих випадках, коли шкода заподіяна діями працівника, що мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку, але він був звільнений від кримінальної відповідальності у зв`язку зі спливом строку давності для притягнення до кримінальної відповідальності, або з інших підстав, передбачених законом. Встановлено, що згідно висновку товарознавчої експертизи від 29.09.2020 року №1251/2623-2697/20-25, висновку додаткової товарознавчої експертизи від 17.03.2021 року та висновку економічної експертизи від 19.03.2021 р. №505/583/.../585/21-21 у кримінальному провадженні №42018061240000036, різниця вартості придбаного обладнання згідно договору №232/т від 28.12.2016 року, укладеного між ФОП Гарбузюк та відділом освіти Новоград-Волинської РДА склала в сумі 411 939,46 грн. (а.с.31-74). Доводи відповідачки [PERSON] , що під час проведення експертиз не було враховано інші витрати, зокрема роботи щодо підключення обладнання, судом до уваги не беруться, оскільки в порушення вимог ст. 12, 81 ЦПК України нею не було надано суду доказів на підтвердження своїх доводів. А своїм правом на заявлення клопотання щодо призначення експертизи з включенням до неї необхідних на її думку питань вона під час досудового розслідування та під час розгляду даної справи не зверталась. Також відповідачка не заперечувала встановлених слідством обставин (суми збитків) в межах кримінального провадження, а навпаки просила закрити кримінальне провадження у зв`язку зі спливом строку давності. Таким чином, встановлені судом обставини дають підстави дійти висновку, що розмір заподіяно шкоди діями [PERSON] складає в сумі 411 939,46 грн.. При вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, завданої діями працівника, суд також повинен перевірити, чи додержався власник або уповноважений ним орган установленого статтею 233 КЗпП України річного строку з дня виявлення заподіяної працівником шкоди для звернення до суду з позовом про її відшкодування Цей строк застосовується і в разі звернення із заявою прокурора. Днем виявлення шкоди необхідно вважати день, коли власнику або уповноваженому ним органу стало відомо про наявність шкоди, завданої працівником. Значення слова «виявлення» в українській мові. Це слово походить від дієслова доконаного виду «виявити». В українській мові слово «виявити» - багатозначне. Одне з його значень, що стосується правової сфери, таке: «перевіривши що-небудь, установити якийсь факт». Таким чином, днем виявлення шкоди потрібно вважати день підписання відповідного акта або висновку за результатом перевірки (в результаті інвентаризації матеріальних цінностей, при ревізії або перевірці фінансово-господарської діяльності підприємства, установи, організації, отримання висновку експертизи). Судом не беруться до уваги доводи захисника, що строк звернення до суду слід рахувати з дня підписання акту приймання-передачі матеріальних цінностей, оскільки зазначеним актом посвідчується лише факт передачі майна від однієї особи іншій, а не наявність чи відсутність збитків, які заподіяно, в даному випадку, внаслідок завищення вартості цього майна. Встановлено,\~що виявлення\~шкоди та\~її розміру\~відбулось на\~підставі висновку\~ товарознавчої експертизи від 29.09.2020 року №1251/2623-2697/20-25, проведеної у кримінальному провадженні №42018061240000036 (а.с.31-45). Отже, в даному випадку право на звернення з позовом до суду виникло 29.09.2020 року. Встановлено, що з позовом до суду прокурор звернувся разом з подачею обвинувального акту, а саме 29.03.2021 року, тобто в межах річного строку (ст.233 КЗпПУ). Ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області №285/1505/21 від 16 лютого 2022 року цивільний позов в кримінальному провадженні\~залишено без розгляду та роз`яснено право на звернення в порядку цивільного судочинства (а.с.11,12). Згідно ч. 2 ст.265 ЦК України якщо суд\~залишив без\~розгляду позов,\~пред`явлений\~у кримінальному\~провадженні,\~час від\~дня пред`явлення\~позову до\~набрання законної\~сили судовим\~рішенням,\~яким позов\~було залишено\~без розгляду,\~не зараховується\~до позовної\~давності. Якщо частина строку, що залишилася, є меншою ніж шість місяців, вона подовжується до шести місяців. Разом з тим, відповідно до п.19 «Прикінцевих та\~перехідних положень»\~ЦК України\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені, зокрема статтею 265 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Враховуючи вищевикладене суд вважає, що прокурором не пропущений строк для звернення до суду про стягнення з [PERSON] шкоди завданої при виконанні трудових обов`язків, у зв`язку з чим позовні вимоги задовольняє. Також з урахуванням задоволення позову, наявні підстави згідно ст. 141 ЦПК України для стягнення із відповідачки на користь держави судового збору.

Outcome: approved