Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-22 00:00:00

У жовтні 2021 року позивач звернулася до Близнюківського районного суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про захист прав споживачів, стягнення моральної шкоди та просила суд зобов`язати відповідача АТ «Харківгаз» відновити газопостачання домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , без оплати за відключення та підключення газопостачання, у зв`язку з незаконними діями відповідача, а також стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду у розмірі 80\~000 грн. В обґрунтування позову зазначила, що вона є власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем послуг з газопостачання за вказаною адресою. Так, 30.06.2021 представниками відповідача, без попередження та з невідомих їй причин, було відключено домоволодіння від газопостачання, склавши акт про припинення (обмеження) газопостачання (розподілу природного газу) у зв`язку з витоком газу, якого насправді не було. Вказує, що вона неодноразово зверталася до відповідача із заявами про надання роз`яснень з приводу причин та підстав припинення газопостачання до належного їй будинку, утім відповідачем дані заяви було проігноровано. Вважає, що такими діями відповідача були грубо порушені її права, як споживача послуг з газопостачання. Внаслідок протиправних дій відповідача, [PERSON] не могла повноцінно вести домашнє господарство, що також посприяло на погіршення її стану здоров`я, при тому, що остання є інвалідом другої групи. Вважає, що внаслідок протиправних дій відповідача їй була завдана моральна шкода. На підставі викладеного, з урахуванням уточнених позовних вимог, остаточно просила суд стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 80 000 грн., оскільки в ході розгляду справи газопостачання у її будинок відповідачем було відновлено самостійно. Ухвалою Близнюківського районного суду Харківської області від 20.10.2021 відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Близнюківського районного суду Харківської області від 18.01.2022 закрито підготовче судове засідання і справу призначено до розгляду по суті. Відповідно до розпорядження Верховного суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №16/0/9-22 від 06.04.2022 та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Близнюківського районного суду Харківської області на Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.08.2022 справу прийнято до свого провадження та визначено проводити розгляд в порядку загального позовного провадження. 23 грудня 2022 року справу розглянуто по суті з ухваленням рішення. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала позов з підстав викладених у ньому. Додатково зазначила, що незаконними діями відповідача порушені її права, як споживача газу. У зв`язку з незаконним відключенням її будинку від газопостачання протягом більш ніж трьох місяців вона не могла повноцінно вести домашнє господарство, виконувати елементарні домашні справи, при тому, що вона є інвалідом другої групи, а з настанням холодів, у не отепленому приміщенні, у позивача загострились хвороби. На підставі викладеного, позивач оцінює моральну шкоду, завдану їй внаслідок незаконних дій відповідача, у 80\~000 грн., яку і просила суд стягнути на її користь. Представник відповідача АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Бєловол О.О. проти позову заперечувала, підтримавши наданий суду відзив, у якому зазначила, що позивачем не доведено заподіяння їй АТ «Харківгаз» моральної шкоди. Так, дійсно, між позивачем та відповідачем було укладено заяву-приєднання до умов типового договору розподілу природного газу. 01.07.2021 представником АТ «Харківгаз» було складено акт про припинення газопостачання на об`єкті споживача №451, причиною припинення газопостачання стала ліквідація наслідків аварії та проведення ремонтно-відновлювальних робіт, а саме виток газу на вхідній засувці, вид відключення: перекриття запірних пристроїв та встановлення пломби та/або інвентарної глушки на відключаю чому пристрої, а саме встановлено пломбу №002650055. Відповідно до вимог п. 6 гл. 7 розділу VI Кодексу ГРМ, відновлення газопостачання здійснюється Оператором ГРМ за письмовим звернення споживача (його представника) про відновлення газопостачання після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодуванням витрат на припинення та відновлення газопостачання. Проте, позивачем зазначеного виконано не було, а саме звернень до центру обслуговування клієнтів не надходило. Представник відповідача вважає, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. На підставі викладеного, просила суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріли справи, суд приходить до наступного. Взаємовідносини оператора газорозподільної системи із суб`єктами ринку природного газу визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) №2494 від 30 вересня 2015 року. Дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників. Відповідно до положень пункту 4 глави 1 розділу III Кодексу газорозподільних систем (далі - ГРМ), оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а саме комплекс робіт, що виконується на підставі результатів технічного огляду або технічного обстеження газорозподільних систем, з метою забезпечення її подальшого безаварійного експлуатування шляхом проведення технічного обслуговування, поточного або капітального ремонтів. Згідно з положеннями пункту 5.4 Правил безпеки систем газопостачання (затверджені Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15 травня 2015 року) технічне обслуговування - це системи обходів (оглядів), ремонтів, які дають змогу утримувати обладнання в справному стані. При технічному обслуговуванні здійснюється контроль за технічним станом, перевірка на загазованість, виявлення місць витоку газу, очищення, змащення, регулювання та інші операції з утримання працездатності і справності системи газопостачання. Умови для технічного обслуговування забезпечуються власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) відповідно до вимог чинного законодавства України. Відповідно до пункту 2 частини другої статті 38 Закону України "Про ринок природного газу" оператор газорозподільної системи зобов`язаний вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи. Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням Правил БСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у випадках, передбачених законодавством (підпункт 11 пункту 1 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ). При припиненні (відновленні) газопостачання (розподілу природного газу) складається акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача (абзац другий пункту 4 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ). Припинення (обмеження) газопостачання (розподілу природного газу) споживачу здійснюється, зокрема, шляхом перекриття запірних пристроїв або встановлення інвентарної заглушки та їх опломбування (абзац перший пункту 5 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ). Власники (балансоутримувачі та/або орендарі (наймачі)) житлових і громадських будинків, підприємств комунального та побутового обслуговування населення повинні, зокрема забезпечувати безперешкодний доступ до всіх приміщень будинків представникам газорозподільного підприємства для проведення технічного обслуговування газового обладнання і перевірки приміщень на загазованість та за необхідності відключення газового обладнання, утримувати в належному стані підвали, технічні коридори і підпілля, забезпечувати постійне підтримання в робочому стані їх електроосвітлення і вентиляцію, своєчасно перевіряти стан і за потреби проводити ремонт димових і вентиляційних каналів, оголовків димоходів (абзаци другий, третій шостий пункту 5.10 Правил БСГ). Відповідно до пункту 5.7. ПБСГ підлягає відключенню від системи газопостачання обладнання житлових і громадських будинків із встановленням заглушки за умови: наявності витоків газу та іншого. Згідно із пунктом 1.9. Типового договору розподілу газу Оператор ГРМ має право припинити/обмежити розподіл природного газу споживачу в порядку та у випадках, зокрема передбачених Кодексом ГРМ. Судом встановлено, що АТ «Харківгаз» надає [PERSON] послуги з розподілу природного газу за адресою: [ADDRESS] . 30.06.2021 зазначене домоволодіння було відключене від газопостачання у зв`язку із витоком газу на вхідній засувці, про що 01.07.2021 було складено акт, на якому відсутній підпис споживача [PERSON] та другий примірник якого їй не вручено. Посилання представника відповідача на те, що відключення було вимушене у зв`язку із аварійною ситуацією, суд не може прийняти до уваги, оскільки належних доказів цим обставинам суду не надано. Відповідно до вимог п. 6 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ, відновлення газопостачання здійснюється Оператором ГРМ за письмовим зверненням споживача (його представника) про відновлення газопостачання після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодування витрат на припинення та відновлення газопостачання. 17.11.2021 відновлено газопостачання до будинку позивача, що підтверджується Актом про відновлення газопостачання на об`єкт споживача від 17.11.2021 (під час розгляду даної справи у суді). Згідно з частинами першою та другою\~ статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. У свою чергу,\~ Закон України «Про захист прав споживачів»\~регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Тобто у сфері дії вказаного Закону\~перебувають у тому числі відносини між споживачами та надавачами будь-яких послуг. За змістом пункту 5 частини першої\~ статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів»\~споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди (частини перша, друга статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). 01 вересня 2020 року Велика Палата Верховного Суду у справі №216/3521/16-ц (провадження N 14-714цс19) прийняла постанову, якій сформувала правовий висновок про те, що виходячи з положень статей 16 і 23 ЦК України\~та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства. Статті 4 та 22 Закону України «Про захист прав споживачів» прямо передбачають право споживача на відшкодування моральної шкоди у правовідносинах між споживачами та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Вирішуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди за порушення споживчого договору, суди мають враховувати, що моральна шкода \~за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України і статей 4\~та 22 Закону України «Про захист прав споживачів» навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Вказані правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 23 жовтня 2019 року у справі № 210/4735/15-ц, від 11 грудня 2019 року у справі № 275/1052/17, від 10 квітня 2019 року у справі № 360/723/16-ц та від 30 вересня 2020 року у справі № 727/12721/17-ц. Під час розгляду даної справи, суд вважає, що відповідачем не доведено правомірність припинення газопостачання у будинку позивача та не відновлення газопостачання майже 5 місяців, що завдало позивачу, як споживачу послуг, моральну шкоду. Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом. Крім того, визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами рівності, поміркованості, розумності, справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, а ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. При вирішенні питання про розмір завданої моральної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості з урахуванням обставин справи та тяжкості страждань позивача, суд вважає, що розмір моральної шкоди в сумі 80 000 гривень, визначений позивачем, є завищеним та не відповідає засадам розумності та справедливості, а також є не доведеним у такому розмірі та приходить до висновку, що розмір моральної шкоди необхідно зменшити до 3 000 гривень, як такий що відповідає характеру правопорушення, глибині фізичних та душевних страждань позивача. За встановлених обставин, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Outcome: partial