Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явлених позовів. У червні 2022 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до комунального підприємства теплових мереж «Бориспільтепломережа» (далі КПТМ «Бориспільтепломережа»). Зазначив, що він перебував у шлюбі з [PERSON] , під час якого подружжям була придбана квартира [ADDRESS] . Шлюб між сторонами розірвано. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 18 січня 2018 року за ним було визнано право власності на Ѕ частку у цій квартирі. 23 жовтня 2018 року позивач зареєстрував за собою право власності на зазначену частку. У листопаді 2018 року [PERSON] звернувся до відповідача із заявою про розподіл особистого рахунку за споживання теплової енергії. В подальшому КПТМ «Бориспільтепломережа» направило йому договір на послуги з централізованого опалення, який був відписаний невідомою особою від імені позивача, і в якому містилась інформація про нібито його погодження з наявною заборгованість станом на 01.11.2018 у розмірі 7051,13 грн. Позивач дізнався, що йому була нарахована заборгованість, оскільки квартира перебувала у спільній сумісній власності позивача та [PERSON] , тому наявна заборгованість була розподілена порівну між ними. З заборгованістю позивач не погоджується, оскільки він набув право власності на частку у квартирі лише 23 жовтня 2018 року, і саме на [PERSON] , як одного власника, був оформлений особистий рахунок № [NUMBER] . До нього не було заявлено вимог від КПТМ «Бориспільтепломережа» про розподіл боргу. Крім того, він не проживав у квартирі з початку 2017 року, і цю заборгованість сформувала [PERSON] . Тому [PERSON] просив визнати незаконними дії КПТМ «Бориспільтепломережа» щодо нарахування йому по особовому рахунку № [NUMBER] заборгованості у розмірі 6814 грн 42 коп., стягнути з підприємства судові витрати понесені позивачем. 2 серпня 2022 року КПТМ «Бориспільтепломережа» подало зустрічну позовну заяву до [PERSON] , в якій заявило вимоги про стягнення з нього заборгованості за послуги з централізованого опалення у розмірі 6814 грн 42 коп. Підприємство зазначило, що оскільки рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 18 січня 2018 року було встановлено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/2 частки квартири [ADDRESS] , то він, як і його колишня дружина [PERSON] , має зобов`язання щодо утримання майна і оплати за отримані послуги з централізованого опалення. З 1 жовтня 2018 року були розділені особові рахунки між [PERSON] , якій залишився старий особовий рахунок № [NUMBER] , а [PERSON] було відкрито новий особовий рахунок № [NUMBER] . Оскільки на момент звернення позивача з заявою про розподіл рахунків, за квартирою рахувався борг у розмірі 13628,84 грн, цей борг був поділений порівну, тобто на дату відкриття особового рахунку відповідачу, він мав заборгованість у розмірі 6814,42 грн. Тому КПТМ «Бориспільтепломережа» просило стягнути з [PERSON] 6814,42 грн та понесені судові витрати. 2.\~Інформація про\~рух цивільної\~справи. Ставлення учасників судового процесу до пред`явлених позовів. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 27 червня 2022 року було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.27). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 16 серпня 2022 року (а.с.50-51), було прийнято до розгляду зустрічний позов, здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено справу до підготовчого засідання. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 12 вересня 2022 року (а.с.60-61) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 10 жовтня 2022 року (а.с.68-69) було витребувано у КПТМ «Бориспільтепломережа» інформацію про дату укладення договору про надання постачання послуг з централізованого опалення, укладеного між КПТМ «Бориспільтепломережа» та [PERSON] , а також дату відкриття особового рахунку № [NUMBER] , оформленого на ім`я [PERSON] . У судовому засіданні [PERSON] та його представник [PERSON] підтримують первісний позов та заперечують проти задоволення зустрічного позову, просять стягнути з КПТМ «Бориспільтепломережа» витрати на професійну правничу допомогу. Крім того, представник позивача [PERSON] подав заяву про застосування строків позовної давності до вимог КПТМ «Бориспільтепломережа» (а.с.56). Представник КПТМ «Бориспільтепломережа» Зусик Т.В. зустрічний позов підтримала. Зазначила, що підприємство діяло на підставі положень СК України. Договір з [PERSON] так і не було підписано, оскільки йому була вручена копія договору, однак він її не підписав та не повернув екземпляр КПТМ «Бориспільтепломережа». Підстав для застосування строку позовної давності немає, оскільки підприємство зверталося до суду з заявою про видачу судового наказу, що є підставою для переривання строку давності. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] не з`явилась у судові засідання, була належним чином повідомлена про час та місце розгляду цивільної справи. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 5 лютого 1998 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження (а.с.37). Після одруження [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] ». 17 липня 1999 року [PERSON] придбала трикімнатну квартиру [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Київської області Сіпко Л.М., зареєстрованого в реєстрі за №1821. [PERSON] у КПТМ «Бориспільтепломережа» був відкритий особовий рахунок № [NUMBER] . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 12 січня 2017 року (а.с.20) шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 18 січня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 15 травня 2018 року (а.с.15-18), було визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] . Станом на вересень 2018 року у [PERSON] за даними відповідача була наявна заборгованість у розмірі 13628,84 грн. На кінець жовтня 2018 року її борг скориговано на 6814,42 грн, розмір заборгованості склав 4051,14 грн. У жовтні 2018 року у [PERSON] було початкове сальдо 0,00 грн, яке було скориговано на 6814,42 грн. Вказані обставини підтверджуються даними КПТМ «Бориспільтепломережа» по абоненту ОР №9365 та №16520 станом на 29 листопада 2022 року (а.с.87,86). Спірні правовідносини регулюються главою 8 «Право спільної сумісної власності» розділу ІІ «Шлюб. Права та обов`язки подружжя» СК України та Законом України «Про житлово-комунальні послуги». 4. Норми матеріального права та стала судова практика, якою керується суд при вирішенні спору. а. щодо законності поділу заборгованості по оплаті послуг. Відповідно до ч.1 ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Згідно з ч.2 ст.60 СК України вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя Відповідно до ч.1 ст.63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Згідно з ч.4 ст.65 СК України договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї. Відповідно до ч.1 ст.70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Згідно з абз.2 ч.1 ст.71 СК України якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. б. щодо стягнення заборгованості по оплаті послуг. Відповідно до п.5 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно з ч.1 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Як роз`яснила Велика Палата Верховного Суду у п.79 постанови від 7 липня 2020 року у справі № 712/8916/17, споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Відповідно ст.ст.256, 257 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно з ч.2 ст.264 ЦК України позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Як роз`яснила Велика Палата Верховного Суду у п.82 постанови від 7 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 подання заяви про видачу судового наказу заявник (стягувач) не може використовувати згідно з частиною другою статті 264\~ЦК України з метою переривання позовної давності за відповідною вимогою чи за її частиною. На підставі припису частини другої статті 264 ЦК України переривання позовної давності відбувається у разі подання до суду саме позову до належного відповідача з дотриманням вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції й інших вимог, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Відповідно до ч.4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно з ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. а. щодо первісного позову. Зі змісту мотивувальної частини рішення Бориспільського міськрайонного суду від 18 січня 2018 року (а.с.15-18) вбачається, що квартира [ADDRESS] була спільною сумісною власністю позивача та [PERSON] з моменту придбання цього об`єкта нерухомого майна. На підставі ч.4 ст.82 ЦПК України ця обставина не підлягає доказуванню. Послуги з централізованого опалення постачались до вказаної квартири в інтересах сім`ї, що складалась з [PERSON] та [PERSON] . Тому на підставі ч.4 ст.65 СК України поділу між ними підлягала не тільки квартира [ADDRESS] , а також заборгованість по оплаті означених послуг. Однак, згідно з абз.2 ч.1 ст.71 СК України поділ заборгованості подружжя по оплаті послуг з централізованого опалення відноситься до дискреційних повноважень суду, а не відповідача. Ця обставина свідчить про те, що, здійснивши поділ заборгованості між позивачем та [PERSON] , КПТМ «Бориспільтепломережа» діяло поза межами повноважень, визначених законом. З огляду на це, суд висновує, що з метою відновлення порушеного права позивача належить визнати незаконними дії КПТМ «Бориспільтепломережа», які полягають у нарахуванні [PERSON] заборгованості по оплаті послуг з централізованого опалення у розмірі 6814 гривень 42 копійки. б. щодо зустрічного позову. В матеріалах цивільної справи міститься копія договору про надання послуг з централізованого опалення між позивачем та КПТМ «Бориспільтепломережа» (а.с.8-9). Зі змісту протоколу судового засідання від 23 листопада 2022 року (а.с.81-83) вбачається, що [PERSON] та представник відповідача [PERSON] визнали, що вказаний договір не був укладений, а підпис від імені споживача виконаний не [PERSON] . На підставі ч.1 ст.82 ЦПК України ці обставини не підлягають доказуванню. Водночас у зв`язку з тим, що [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , а також фактично користується послугами з централізованого опалення, що постачається до цього об`єкту нерухомого майна, на підставі п.5 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у нього виник обов`язок по оплаті послуг з централізованого опалення. Такий висновок суду кореспондується з правовою позицією, викладеною у п.79 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 712/8916/17. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України [PERSON] не подав докази на підтвердження виконання вказаного обов`язку. Тому у нього виникла заборгованість по оплаті означених послуг, що підтверджується інформаційною довідкою по абонентському рахунку № [NUMBER] від 29 листопада 2022 року (а.с.86). Зі змісту скріншоту з програмного забезпечення КПТМ «Бориспільтепломережа» «Облік комунальних нарахувань» (а.с.85) вбачається, що заборгованість по оплаті послуг з централізованого опалення була визначена [PERSON] ще 1 жовтня 2018 року, тобто в день відкриття йому особового рахунку № [NUMBER] . Тому починаючи з 2 жовтня 2018 року у КПТМ «Бориспільтепломережа» розпочався трирічний строк позовної давності. Перебіг цього матеріально-правового строку закінчився 2 жовтня 2021 року. Зі змісту штампу, розміщеного на титульному аркуші зустрічного позову (а.с.34), вбачається, що КПТМ «Бориспільтепломережа» звернулось до суду з зустрічним позовом лише 2 серпня 2022 року. Ці обставини свідчать про те, що КПТМ «Бориспільтепломережа» пропустило строк позовної давності. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження поважності причин істотного пропуску КПТМ «Бориспільтепломережа» строку позовної давності. Зі змісту мотивувальної частини зустрічного позову (а.с.35 зворот) вбачається, що раніше КПТМ «Бориспільтепломережа» зверталось до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] заборгованості по оплаті послуг з централізованого опалення. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 6 квітня 2022 року вказаний судовий наказ був скасований. Однак, подача заяви про видачу судового наказу не перериває строк позовної давності. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною у п.82 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі №712/8916/17. Тому суд критично оцінює посилання представників відповідача [PERSON] та [PERSON] на вказану обставину. З огляду на це, суд висновує, що підстави для стягнення з [PERSON] на користь КПТМ «Бориспільтепломережа» заборгованості по оплаті послуг з централізованого опалення в судовому порядку відсутні. Тому у задоволенні зустрічного позову належить відмовити. 6. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1, п.1 ч.3 ст.133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До таких витрат належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч.2 ст.141\~ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч.3 ст.141\~ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись. Встановлено, що 20 червня 2022 року між адвокатом Спаським А.Ю. та [PERSON] був укладений договір №20-06/2022 про надання правничої допомоги (а.с.23-24). Згідно з п.2.1 Договору адвокат зобов`язується надавати клієнту правову допомогу та представляти його інтереси як позивача у справі щодо захисту прав споживачів. Відповідно до п.4.1 Договору для здійснення адвокатом зобов`язань за договором клієнт сплачує адвокату гонорар. Розмір гонорару визначається у акті прийому-передачі, який є підтвердженням сплати та надання відповідних послуг. Згідно з актом №1 прийому-передачі наданих послуг від 22 червня 2022 року (а.с.25) адвокат Спаський А.Ю. надав клієнту послугу складання позовної заяви про захист прав споживачів. Вартість послуг, сплачених клієнтом становить 1500 грн. Відповідно до акта №2 прийому-передачі наданих послуг від 26 вересня 2022 року (а.с.90) адвокат Спаський А.Ю. надав клієнту [PERSON] послуги представництво клієнта під час судових засідань. Вартість послуг, сплачених клієнтом становить 2000 грн. Загальна вартість наданих адвокатом Спаським А.Ю. послуг [PERSON] становить 3500 грн. Відповідач з клопотанням про зменшення розміру витрат на оплату послуг адвоката у зв`язку з їх неспівмірністю не звертався. З огляду на це, суд висновує, що позивачем доведено, що витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3500 гривень 00 копійок відповідають критеріям дійсності, обґрунтованості, розумності та співмірності відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін і підлягають стягненню з КПТМ «Бориспільтепломережа» на його користь.

Outcome: approved