Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~19.07.2022 [PERSON] звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області (далі за текстом ГУ Держпродспоживслужби) про визнання дій протиправними, скасування акта та наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу і відшкодування матеріальної та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовує тим, що з 29.12.2002 позивач перебував на посаді директора лабораторії ветмедицини завідуючого бактеріологічним відділом Чортківської міжрайонної державної лабораторії ветеринарної медицини, яка з 09.11.2017 перейменована на Чортківську міжрайонну державну лабораторію Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі за текстом Чортківська МДЛ). \~ \~ \~ \~29.04.2022 наказом ГУ Держпродспоживслужби № 34-ОД утворено комісію з проведення службового розслідування відносно позивача щодо усунення недоліків, виявлених згідно з Актом службового розслідування від 01.10.2021, та роботи Чортківської МДЛ за І квартал 2022 року. У період з 02.05.2022 до 02.06.2022 проведено службове розслідування, за результатами якого складений Акт від 02.06.2022. Даним Актом рекомендовано притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності. \~ \~ \~ \~На підставі Акта від 02.06.2022 ГУ Держпродспоживслужби виданий наказ № 167-К від 07.06.2022, яким наказано звільнити з 10.06.2022 [PERSON] з посади директора Чортківської МДЛ завідувача бактеріологічним відділом у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором. Позивач вважає, що Акт від 02.06.2022 та наказ від 07.06.2022 не відповідають таким вимогам законодавства: 1) обставини, викладені в Акті, не відповідають дійсності та є наклепом на позивача з метою звільнення останнього з займаної посади; 2) відповідальність за встановлені Актом порушення мають нести працівники, які не виконали чи неналежно виконали свої посадові обов`язки, а не позивач, який несе відповідальність лише за невиконання своїх посадових обов`язків; 3) в Акті повторно зафіксовані недоліки, які вже були встановлені в Акті від 01.10.2021 та за які на позивача вже накладене дисциплінарне стягнення у виді догани. Відтак має місце подвійне притягнення до юридичної відповідальності одного й того самого виду за одне й те саме правопорушення; 4) у порушення вимог ч. 3 ст. 40 КЗпП України наказ від 07.06.2022 містить вказівку про звільнення позивача з 10.06.2022, у той час як позивач з 09.06.2022 перебував на лікарняному; 5) наказ не містить посилання на конкретне порушення позивачем своїх трудових обов`язків, встановлених посадовою інструкцією позивача; 6) при звільненні позивача не отримано попередню згоду виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника). Відтак позивач вважає, що Акт від 02.06.2022 та наказ від 07.06.2022 підлягають скасуванню. Також з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу. Крім цього, позивач вважає, що унаслідок протиправних дій ГУ Держпродспоживслужби у позивача почалися проблеми зі здоров`ям та позивач витратив на лікування кошти у сумі 7715 грн, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Також позивачеві завдана моральна шкода, яка полягає у погіршенні стану здоров`я, порушенні спокою і сну, поглибленні душевних переживань, втраті нормальних життєвих зв`язків. Розмір такої шкоди позивач оцінює у сумі 100000 грн та вважає, що компенсація за завдану моральну шкоду також має бути стягнута на його користь з ГУ Держпродспоживслужби. Разом з тим 20.09.2022 позивач подав клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Чортківської МДЛ. Дане клопотання задоволено ухвалою суду від 27.09.2022. Також 25.10.2022 позивач подав заяву про збільшення позовних вимог, в якій зазначив, що наказом ГУ Держпродспоживслужби № 171-К від 10.06.2022 внесені зміни в наказ № 167-К від 07.06.2022 та наказано звільнити позивача з займаної посади у перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності [PERSON] . За таких підстав позивач просить суд: - визнати дії щодо проведення службового розслідування стосовно позивача протиправними та скасувати акт службового розслідування від 02.06.2022; - визнати незаконним та скасувати наказ ГУ Держпродспоживслужби № 167-К від 07.06.2022 (зі змінами, внесеними наказом № 171-К від 10.06.2022); - поновити [PERSON] на посаді директора Чортківської міжрайонної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів завідувача бактеріологічного відділу з 10.06.2022; - стягнути з відповідачів на користь позивача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 02.05.2022 до дня винесення судового рішення; - стягнути з відповідачів на користь позивача витрати на лікування у сумі 7715 грн; - стягнути з відповідачів на користь позивача компенсацію за завдану моральну шкоду у сумі 100000 грн. \~ \~ \~ \~22.07.2022 позовна заява залишена без руху та позивачеві наданий строк для усунення недоліків позовної заяви. \~ \~ \~ \~29.07.2022 представник позивача [PERSON] усунула недоліки позовної заяви. \~ \~ \~ \~29.07.2022 відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 07.09.2022, визначений сторонам строк для подання заяв по суті справи. \~ \~ \~ \~09.08.2022 відповідач Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області подав відзив, у якому позов не визнав та просив у позові відмовити. Відзив обґрунтований тим, що на час звернення до суду з цим позовом трудовий договір позивача з ГУ Держпродспоживслужби не розірваний, оскільки позивач перебуває на лікарняному. Відповідач звернув увагу, що наказ про накладення дисциплінарного стягнення від 07.10.2021 позивач не оскаржував. Також позивач раніше неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, а саме: 03.01.2017, 23.09.2020 та 07.10.2021. Відповідач вважає, що службова перевірка відносно позивача та складений за її результатами Акт від 02.06.2022 відповідають вимогам Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою КМУ № 950 від 13.06.2000. Зазначив, що заробітна плата позивачеві виплачується за рахунок коштів Чортківської МДЛ, а також, що позивач не перебуває у вимушеному прогулі, а перебуває на лікарняному. Вимоги щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди вважає необґрунтованими. \~ \~ \~ \~07.09.2022 клопотання представника позивача [PERSON] про залучення співвідповідача залишено без розгляду. Оголошено перерву у судовому засіданні до 27.09.2022. \~ \~ \~ \~21.09.2022 заява позивача про збільшення позовних вимог повернута позивачеві без розгляду з підстав її невідповідності вимогам ч. 5 ст. 49 ЦПК України. 27.09.2022 за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості співвідповідача Чортківську міжрайонну державну лабораторію Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. Оголошено перерву у судовому засіданні до 25.10.2022. 25.10.2022 відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід головуючої судді Марциновської І.В. Судове засідання відкладено на 23.11.2022 у зв`язку з неявкою представника відповідача Чортківської МДЛ. 23.11.2022 розгляд справи не здійснювався у зв`язку з оголошенням на території Тернопільської області повітряної тривоги та подальшим відключенням електроенергії у Тернопільському міськрайонному суді Тернопільської області. Судове засідання призначене на 21.12.2022. 21.12.2022 усною ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено прийняти до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог, якою позивач фактично уточнив, що просить стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу та компенсацію за завдану матеріальну і моральну шкоду з обох відповідачів у солідарному порядку, а також що наказ ГУ Держпродспоживслужби № 167-К від 07.06.2022 підлягає скасуванню зі змінами, внесеними наказом № 171-К від 10.06.2022. 21.12.2022 у судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Сампара Н.М. позов підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, та просили позов задовольнити повністю. Позивач пояснив, що усі обставини, викладені в Акті від 02.06.2022, є неправдивими, а дійсною підставою свого звільнення вважає неприязне до себе ставлення з боку керівництва ГУ Держпродспоживслужби. Зазначив, що відмовився підписувати Акт від 02.06.2022, оскільки бажав спочатку зібрати усіх працівників, які допустили порушення, зазначені в Акті, та з`ясувати, чи дійсно такі порушення мали місце. Не заперечував, що не оскаржував наказ від 07.10.2021, яким на нього накладено дисциплінарне стягнення у виді догани, оскільки не бажав ще більше погіршувати відносини з керівництвом. Зазначив, що стан його здоров`я значно погіршився після складення Акта та видачі наказу про звільнення. Він переніс два інфаркти та є потреба у хірургічному втручанні. Представник позивача пояснила, що середній заробіток на користь позивача необхідно стягнути за період з 27.10.2022 до дня винесення судового рішення. Звернула увагу, що на час проведення службового розслідування у період з 02.05.2022 до 02.06.2022 позивач був відсторонений від займаної посади, а тому не несе відповідальність за порушення, що мали місце на той час. 21.12.2022 у судовому засіданні представник відповідача Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області Іванюта Б.В. позов не визнав з підстав, викладених у відзиві, та просив у позові відмовити повністю. Зазначив, що позивач порушив п. 2.4 розділу 2 посадових обов`язків, згідно з яким несе відповідальність за невиконання покладених на лабораторію завдань і функцій, а також незбереження її майна. Пояснив, що для проведення службового розслідування відносно позивача були залучені компетентні працівники із вищою ветеринарною та економічною освітою, які встановили порушення в діяльності Чортківської МДЛ, що мали місце внаслідок неналежної організації позивачем роботи лабораторії. Зазначив, що ні з Актом, ні з наказом про звільнення позивач знайомитись не бажав, а тому ці документи скеровувались на адресу Чортківської МДЛ та особисто позивачеві. Зауважив, що робота позивача є неналежною вже протягом тривалого часу. Позивач неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, на протиправні дії позивача надходили численні скарги. Позивачеві надавалась можливість усунути виявлені порушення, однак позивач і надалі неналежно виконував свої посадові обов`язки. На даний час відносно позивача також внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. 21.12.2022 у судовому засіданні представник відповідача Чортківської міжрайонної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Юрків В.М. позов не визнав та просив у позові відмовити повністю. Пояснив, що виконував обов`язки позивача на час відсторонення останнього від посади. Зазначив, що особи, також винні у порушеннях, що встановлені під час службового розслідування, не були притягнуті до дисциплінарної відповідальності, оскільки він вважав, що не уповноважений вчиняти такі дії. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Суд встановив, що 29.12.2002 [PERSON] призначений на посаду директора Чортківської міжрайонної державної лабораторії, яка 09.11.2017 перейменована на Чортківську міжрайонну державну лабораторію Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. Указані обставини підтверджуються записами у трудовій книжці від 08.10.1975, виданій на ім`я [PERSON] (а.с. 18-19). Згідно з п. 11 Положення про Чортківську міжрайонну державну лабораторію Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженої Наказом ГУ Держпродспоживслужби № 39-ОД від 30.04.2020, директор лабораторії призначається і звільняється з посади начальником ГУ Держпродспоживслужби за погодженням з директором Тернопільської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби (а.с. 78). 07.06.2022 директором Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Табакою Б. погоджено звільнення [PERSON] з посади директора Чортківської МДЛ завідувача бактеріологічним відділом (а.с. 119). Наказом начальника ГУ Держпродспоживслужби Рогальського І. № 167-К від 07.06.2022 [PERSON] наказано звільнити 10.06.2022 з зазначеної вище посади у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором (а.с. 128-129). Разом з тим, як вбачається з листків непрацездатності та інформаційних довідок з електронної системи охорони здоров`я, у період з 09.06.2022 до 23.09.2022 [PERSON] не міг виконувати свої посадові обов`язки у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (а.с. 20, 203-205). У судовому засіданні позивач зазначив, що також перебував на лікарняному і в період з 24.09.2022 до 26.10.2022. Згідно з ч. 3 ст. 40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за\~пунктом 5\~цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації. З урахуванням вказаних вимог закону наказом начальника ГУ Держпродспоживслужби Рогальського І. № 171-К від 10.06.2022 внесені зміни до наказу № 167-К від 07.06.2022 та наказано звільнити [PERSON] з займаної посади у перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності [PERSON] (а.с. 131). Копії наказів № 167-К від 07.06.2022 та № 171-К від 10.06.2022 направлені на поштову адресу за місцем проживання позивача, що підтверджується листом від 10.06.2022, описом вкладення, накладною та фіскальним чеком (а.с. 120, 121, 122). Стаття 4 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частина 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, зважаючи на вимоги ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~та підстави позову, на яких ґрунтуються вимоги [PERSON] , предметом доказування у даній справі є дотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування відносно позивача та принципу обґрунтованості застосування до позивача дисциплінарних стягнень, додержання відповідачем правил і порядку застосування дисциплінарних стягнень в тих межах, в яких позивач заявляє про їх порушення, урахування відповідачем ступеня тяжкості вчиненого проступку і заподіяної ним шкоди, обставин, за яких вчинено проступок, та попередньої роботи працівника. Стаття 43 Конституції України\~визначає, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Статтею 5-1 КЗпП України\~визначено гарантії забезпечення права громадян на працю. Так, держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи (п. 6 ч. 1\~ст. 5-1 КЗпП України). За змістом\~ст. 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Частина 1\~ст. 147 КЗпП України\~визначає, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1). догана; 2). звільнення. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ч. 1, 3\~ст. 149 КЗпП України). У\~статті 148 КЗпП України\~визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до\~ст. 36 КЗпП України\~підставами припинення трудового договору є, зокрема, розірвання трудового договору з ініціативи працівника (статті 38, 39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41), або на вимогу профспілкового, чи іншого органу, уповноваженого на представництво трудовим колективом (стаття 45). Пунктом 3 ч. 1\~ст. 40 КЗпП України\~визначено, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках, зокрема, систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, судам необхідно з`ясувати, у чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктом 3\~статті 40 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи не застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3\~статті 40 КЗпП України\~необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. Систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.09.2019 у справі № 235/3148/17-ц. Так, в обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилався на те, що Акт службового розслідування від 02.06.2022 є неправомірним та підлягає скасуванню. З цього приводу суд зазначає таке. Службове розслідуванням - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення. Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер. За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення. Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки.\~ Так, порядок проведення службового розслідування регулюється Порядком проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим постановою КМУ № 950 від 13.06.2000 (далі за текстом Порядок). Рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей\~Закону\~прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (п. 2 Порядку). Згідно з п. 4 Порядку службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу. Відповідно до п. 6 Порядку у разі відмови особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, надати пояснення члени комісії складають відповідний акт. Так, на підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби № 157-ОД від 21.09.2021 (а.с. 52-53) утворено комісію з проведення службового розслідування щодо дій позивача. Підставою для цього слугували численні звернення громадян [PERSON] та [PERSON] зі скаргами на неправомірні дії [PERSON] під час здійснення своїх посадових обов`язків на посаді директора Чортківської МДЛ. За наслідками такого розслідування, яке мало місце в період з 21.09.2021 до 30.09.2021, складений Акт від 01.10.2021 (а.с. 31-34), згідно з яким комісією встановлено ряд порушень у діяльності Чортківської МДЛ унаслідок неналежної організації роботи лабораторії її директором [PERSON] . Комісія рекомендувала притягнути до дисциплінарної відповідальності директора Чортківської МДЛ завідувача бактеріологічним відділом [PERSON] . На підставі матеріалів службового розслідування наказом ГУ Держпродспоживслужби № 262-К від 07.10.2021 позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності у виді догани. Також [PERSON] зобов`язано забезпечити належну роботу Чортківської МДЛ (а.с. 51). Даний наказ позивачем не оскаржувався, що визнавав та не заперечував у судовому засіданні [PERSON] . Від підписання Акта від 01.10.2021, наказу від 07.10.2021 та надання пояснень [PERSON] відмовився, що підтверджується відповідним Актом від 07.10.2021 (а.с. 51 зв.бік). У подальшому 29.04.2022 начальником відділу правового забезпечення ГУ Держпродспоживслужби Іванютою Б.В. на ім`я начальника ГУ Держпродспоживслужби Рогальського І. складено службову записку щодо необхідності проведення службового розслідування щодо усунення недоліків, виявлених у роботі Чортківської МДЛ згідно з Актом від 01.10.2021 (а.с. 109). Наказом ГУ Держпродспоживслужби № 34-ОД від 29.04.2022 утворено комісію з проведення службового розслідування стосовно директора Чортківської МДЛ [PERSON] щодо усунення недоліків, виявлених згідно з Актом від 01.10.2021, та роботи Чортківської МДЛ за І квартал 2022 року. На час проведення службового розслідування з 02.05.2022 до 02.06.2022 позивач відсторонений від займаної посади директора Чортківської МДЛ (а.с. 99). Від ознайомлення зі змістом даного наказу позивач відмовився, що підтверджується відповідним Актом від 02.05.2022 (а.с. 118). За наслідками розслідування складений Акт від 02.06.2022 (а.с. 6-12), згідно з яким комісією встановлено неусунення порушень у діяльності Чортківської МДЛ, що були встановлені згідно з Актом від 01.10.2021, а також виявлено ряд нових порушень. Комісія рекомендувала притягнути до дисциплінарної відповідальності директора Чортківської МДЛ завідувача бактеріологічним відділом [PERSON] . Копію Акта від 02.06.2022 позивач отримав, однак від підпису про ознайомлення з Актом відмовився, що підтверджується Актом про відмову від підпису від 06.06.2022 (а.с. 107). Надати письмові пояснення щодо систематичного невиконання посадових обов`язків без поважних причин позивач також не забажав, про що був складений відповідний Акт від 06.06.2022 (а.с. 108). Щодо порушень, встановлених під час проведення службового розслідування, суд зазначає таке. Так, під час проведення службового розслідування відповідно до наказу ГУ Держпродспоживслужби № 157-ОД від 21.09.2021 встановлено такі порушення: - розрахункові операції за проведення ветеринарно-санітарної експертизи на ринку у м. Чортків проводяться з порушенням вимог постанови правління Національного банку України № 148 від 29.12.2017 та наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України № 96 від 13.02.2013; - з працівників лабораторії на ринку м. Чортків лише один працівник проходив курси підвищення кваліфікації, що є порушенням ст. 101 Закону України «Про ветеринарну медицину»; - лабораторія на ринку м. Чортків не акредитована щодо незалежності і технічної компетентності, що не відповідає вимогам наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України №16 від 15.04.2002; - наявні порушення щодо роботи самої лабораторії на ринку у м. Чортків (відсутні свідоцтва про калібрування приладів; не проводиться проміжне перевіряння роботи приладів; на зразках продуктів відсутні маркувальні бирки; відсутні довідки про епізоотичне благополуччя; дослідження яєць не проводиться, оскільки прилад знаходиться в іншому павільйоні тощо); - наявні порушення в кадровій роботі Чортківської МДЛ; - дослідження проводяться з порушенням вимог законодавства та інші. У подальшому після спливу більше ніж піврічного строку, протягом якого позивач мав можливість виправити виявлені комісією недоліки та налагодити роботу Чортківської МДЛ на належному рівні, що б сприяло виконанню останньою своїх завдань, ГУ Держпродспоживслужби здійснено повторне службове розслідування відносно позивача. Метою такого розслідування слугувала необхідність перевірки усунення позивачем виявлених раніше недоліків у роботі Чортківської МДЛ та перевірки подальшої роботи лабораторії. Разом з тим, як встановлено Актом від 02.06.2022, позивач не лише не вжив заходи для покращення роботи лабораторії, але комісією були виявлені ще й нові додаткові порушення у роботі Чортківської МДЛ. Так, були повторно виявлені: відсутність свідоцтв про калібрування приладів; неперевіряння роботи приладів на ринку; відсутність розчину лугу для визначення кислотності у молокопродуктах; відсутність довідок про епізоотичне благополуччя; непроведення експертизи яєць; невідповідність експертних висновків записам у журналах; порушення порядку проведення розрахункових операції за проведення експертизи; порушення в кадровій роботі; неналежне ведення документації; непроходження працівниками курсів підвищення кваліфікації. Також комісія встановила наявність нових порушень, а саме: відсутність спирту у пробірках, нітратоміру та непроведення визначення вмісту нітратів у ранніх овочах; зберігання лікарем [PERSON] коштів за експертизу у шухляді стола чи у кишені з власними коштами; ненадходження коштів за експертизи у повному обсязі; неакредитація лабораторії; відсутність працівників на робочому місці; зберігання продуктів на ринку без дотримання санітарних вимог; порушення законодавства про проведення державних закупівель; неналежне ведення посадових інструкцій, часткова їхня відсутність; ведення трудових книжок з порушенням вимог законодавства та інші. При цьому згідно з п. 6 Порядку члени комісії з проведення службового розслідування несуть персональну відповідальність згідно із законодавством за повноту, всебічність і об`єктивність висновків службового розслідування та нерозголошення інформації, що стосується такого розслідування. Особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: 1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; 2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування; 3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування; 4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять; 5) звертатися до керівника органу у письмовій формі з обґрунтованим клопотанням про виведення із складу комісії з проведення службового розслідування осіб, в яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, стосовно якої проводиться службове розслідування (п. 7 Порядку). Тобто вказаними нормами визначено право на захист особи, відносно якої проводиться службове розслідування, та порядок реалізації такого права. Також відповідно до п. 9 Порядку акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику. Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування. Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта. У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або особа, стосовно якої проведено службове розслідування, не прибула у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомила комісію про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень. Особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови особи підписати такий акт члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. Разом з тим, як встановив суд вище, позивач зауважень щодо Актів службового розслідування від 01.10.2021 та від 02.06.2022 не подавав та від підпису цих актів відмовлявся, хоча позивачу достовірно було відомо про проведення службових розслідувань та по яких фактах такі розслідування проводяться, а також позивач був обізнаний про право подати відповідні пояснення з цього приводу. Однак ні за наслідками службового розслідування у жовтні 2021 року, ні на протязі місяця, протягом якого тривало службове розслідування у травні-червні 2022 року, позивач відповідних пояснень самостійно чи в присутності членів комісії не надав, клопотань не заявляв, докази на спростування висновків комісії не подавав. При цьому суд зауважує, що свої пояснення позивач міг надати комісії як особисто, так і направити відповідні пояснення на адресу комісії, оскільки вказане нормами\~закону\~не заборонено. Однак жодним із цих прав позивач не скористався. Відтак з урахуванням положень Порядку суд вважає, що Акти службового розслідування від 01.10.2021 та від 02.06.2022 є такими, що не мають до свого змісту зауважень. Так само суд не встановив порушень у процедурі проведення службових розслідувань відносно позивача та вважає, що ГУ Держпродспоживслужби діяло у спосіб, визначений законом, та у межах своїх повноважень. Докази того, що висновки членів комісії щодо недоліків, виявлених у роботі Чортківської МДЛ, є наклепом та не відповідають дійсності, суду надані не були. Більше того суд вважає, що позивач, будучи керівником даної лабораторії, є особою, яка мала доступ до усієї документації Чортківської МДЛ, та мав можливість подавати докази на спростування висновків комісії у разі їх невідповідності дійсним обставинам. Так, на підтвердження відсутності виявлених порушень позивач надав суду копії наказів від 01.09.2021 та від 02.09.2016, якими позивач зобов`язав підготувати комплект документів для проведення акредитації лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на ринку у м. Чортків, а також призначити [PERSON] головного бухгалтера відповідальною за здійснення допорогових закупівель в Чортківській МДЛ. Разом з тим контроль за виконанням цих наказів позивач залишив за собою, що дає підстави дійти висновку, що у разі неналежного виконання цих наказів особами, яким було доручено їх виконання, має місце і факт невиконання чи неналежного виконання своїх посадових обов`язків позивачем, який зобов`язаний здійснити контроль за виконанням своїх наказів (а.с. 15 і зв.бік). Так само не підтверджує доводи позивача і Акт від 15.12.2021 щодо здачі-приймання виконаних робіт у виді калібрування засобів вимірювальної техніки, оскільки такі засоби не є ідентичними тим засобам, про які зазначено в Актах службового розслідування (а.с. 16). Крім цього, суд відхиляє за недоведеністю доводи позивача щодо того, що порушення, встановлені комісією, є порушеннями іншими працівниками Чортківської МДЛ своїх посадових обов`язків та не є невиконанням чи неналежним виконанням посадових обов`язків саме позивачем. Так, посадові обов`язки [PERSON] , який обіймав посаду директора Чортківської міжрайонної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів завідувача бактеріологічним відділом, визначені посадовою інструкцією, затвердженою начальником головного управління ветеринарної медицини в Тернопільській області 12.06.2008 (а.с. 21-22). З даною посадовою інструкцією позивач ознайомлений особисто 12.06.2008, про що свідчить його підпис, проставлений вкінці інструкції. Пункт 2.4 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» даної інструкції визначає, що директор лабораторії несе відповідальність за невиконання покладених на лабораторію завдань і функцій, незбереження і неправильне використання майна, в тому числі і коштів згідно з кошторисом на її утримання згідно з чинним законодавством. Директор лабораторії несе відповідальність за невиконання або неналежне виконання посадових завдань та обов`язків, порушення правил внутрішнього трудового розпорядку, недотримання правил роботи і охорони праці в лабораторії згідно з чинним законодавством (п. 1 розділу ІV «Відповідальність» інструкції). Згідно з п. 8 Положення про Чортківську МДЛ основними завданнями лабораторії є: 1) проведення повного комплексу лабораторних досліджень (випробувань) щодо діагностики хвороб тварин, безпечності та окремих показників харчових продуктів та інших об`єктів санітарних заходів, побічних продуктів тваринного похоження, кормових добавок, преміксів, кормів, грунту, води питної та води для тварин, факторів середовища життєдіяльності людини, що мають шкідливий вплив для здоров`я населення, якості та неналежної експертизи товарів, якості насіння і садивного матеріалу, а також інших досліджень; 2) профілактика і діагностика інфекційних, інвазійних та незаразних хвороб тварин; 3) забезпечення організації та проведення планових і непланових діагностичних досліджень; 4) організація та проведення державної ветеринарно-санітарної експертизи на агропродовльчих ринках та ярмарках; 5) організація заходів щодо попередження розповсюдження заразних хвороб тварин через харчові продукти; 6) надання в необхідних випадках консультативної і практичної допомоги державним установам Держпродспоживслужби у вирішенні питань, пов`язаних з установленням діагнозу і проведенням заходів профілактики та боротьби з хворобами тварин, включаючи хвороби, спільні для тварин і людей, та ветеринарно-санітарної оцінки харчових продуктів; 7) підвищення кваліфікації фахівців, проведення семінарів, стажувань спеціалістів лабораторії; 8) впровадження у практику досягнень ветеринарної медицини. Відтак, як вбачається з характеру виявлених під час службових розслідувань порушень, їх кількості та систематичності, останні унеможливлюють виконання завдань Чортківської МДЛ, передбачених п. 8 Положення про лабораторію. Указане свідчить про неналежне виконання позивачем п. 2.4 посадових обов`язків директора Чортківської МДЛ, оскільки саме директор несе відповідальність за невиконання покладених на лабораторію завдань і функцій. Крім цього, суд відхиляє доводи позивача про відсутність згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) на звільнення позивача, оскільки, як вбачається з відповіді ГУ Держпродспоживслужби № 12/1703-22 від 21.07.2022 (а.с. 35), профспілковий комітет у Чортківській МДЛ відсутній. Щодо подвійного притягнення до відповідальності за одне й те ж порушення суд зазначає таке. Як встановлено судом, накладення дисциплінарного стягнення на [PERSON] у виді догани мало місце на підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби № 262-К від 07.10.2021 за наслідками проведення службового розслідування та складеного за його результатами Акта від 01.10.2021. У подальшому дисциплінарне стягнення у виді звільнення було накладене на [PERSON] згідно з наказом № 167-К від 07.06.2022 за наслідками проведення службового розслідування та складеного за його результатами Акта від 02.06.2022. При цьому встановлення комісією одних і тих же порушень під час обох службових розслідувань, які проводились у строк з різницею пів року, не свідчить про притягнення позивача до відповідальності за одне й те ж порушення, а свідчить про повторне вчинення позивачем аналогічних порушень. Більше того, як зазначав суд вище, в Акті від 02.06.2022 зазначені не тільки ті порушення, що мали місце у жовтні 2021 року, а й нові порушення, виявлені комісією під час службового розслідування у період з 02.05.2022 до 02.06.2022. Указане спростовує посилання позивача та підтверджує систематичність вчинення позивачем дисциплінарних проступків. Відтак суд вважає безпідставними та такими, що не ґрунтуються на вимогах закону, доводи позивача у цій частині. Так само суд спростовує покликання позивача на відсутність в оскаржуваному наказі посилання на конкретне порушення позивачем своїх трудових обов`язків, встановлених посадовою інструкцією позивача. Так, у наказі № 167-К від 07.06.2022 зазначено, що звільнення позивача має місце у зв`язку із систематичним невиконанням [PERSON] директором Чортківської МДЛ без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, а саме незабезпечення в повному обсязі належної роботи Чортківської МДЛ відповідно до Положення про останню. Суд встановив, що саме такі посадові обов`язки визначені п. 2.4 посадової інструкції позивача, а порушення, встановлені під час службового розслідування, перешкоджають здійсненню Чортківською МДЛ своїх завдань, визначених п. 8 Положення про лабораторію. Крім цього, в наказі враховано систематичність вчинення позивачем дисциплінарних проступків. Також суд зазначає, що попередня робота позивача на посаді директора Чортківської МДЛ теж була неналежної якості та позивач неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, а також йому виносились попередження щодо необхідності вжиття заходів для покращення своєї роботи та роботи Чортківської МДЛ, контроль за якою є обов`язком позивача. Так, наказами ГУ Держпродспоживслужби від 03.01.2017, 23.09.2020 на позивача накладались дисциплінарні стягнення у виді догани (а.с. 47, 48-50), а згідно з наказом ГУ Держпродспоживслужби від 26.07.2017 та Актом службового розслідування від 07.12.2018 директору Чортківської МДЛ рекомендовано усунути недоліки роботи лабораторії (а.с. 157, 147). Крім цього, 07.06.2022 начальником ГУ Держпродспоживслужби Рогальським І. на ім`я керівника Чортківської окружної прокуратури скероване звернення щодо необхідності перевірки фактів порушення фінансового характеру та Закону України «Про публічні закупівлі» з боку директора Чортківської МДЛ [PERSON] (а.с. 113). З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що відповідачем ГУ Держпродспоживслужби належними, достатніми та допустимими доказами доведено дотримання процедури при проведенні службового розслідування відносно [PERSON] , правомірність\~складення Акта від 02.06.2022 та прийняття наказів № 167-К від 07.06.2022, № 171-К від 10.06.2022, а також відповідачем враховано, що порушення вчинені позивачем без поважних причин та систематично, прийнято до уваги раніше накладені на позивача стягнення, а тому позовні вимоги позивача у цій частині є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Так само суд не вбачає підстав для задоволення вимоги щодо поновлення позивача на роботі та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу, зважаючи на висновок суду про законність оскаржуваного наказу. Крім цього, оскільки суд дійшов висновку про правомірність дій відповідача, то, як наслідок, суд вважає недоведеними спричинення позивачеві матеріальної і моральної шкоди внаслідок порушення його немайнових прав з боку відповідача. За таких підстав, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх кожний окремо та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що позов не є обґрунтованим та задоволенню не підлягає. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частина 1 ст. 141 ЦПК України визначає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, при зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір у сумі 1077,15 грн, що підтверджується квитанцією № ПН 215600426655 від 27.07.2022 (а.с. 29а). Відтак з урахуванням вказаних норм закону сплачений судовий збір слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed