Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-05 00:00:00

До Вінницького районного суду Вінницької області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В позовній заяві позивач вказує, що 03.04.2019 між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 643, дошлюбне прізвище [PERSON] . З відповідачем мають спільну дитину, [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує, що підставою для розірвання шлюбу стали відсутність спільних інтересів з чоловіком, наявність різних поглядів на життя, відсутність взаєморозуміння, втрата почуття любові та поваги один до одного. З відповідачем спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе. Вказує, що протягом 2022 року вони проживають окремо, жодних стосунків не підтримують. Вважає, що їхній з відповідачем шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам, у зв`язку з чим позивач наполягає на його розірванні. За вказаних обставин позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем, після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище [PERSON] та стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору та витрат на правничу допомогу. Позивач в судове засідання не з`явилася, попередньо надала до суду заяву, в якій зазначила, що позов підтримує, просить його задовольнити та розглянути справу у її відсутність. Відповідач в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву, згідно якої позовні вимоги визнає в повному обсязі, просить задовольнити, а справу розглянути без його участі. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. 03.04.2019\~між відповідачем [PERSON] та позивачем [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 643, та позивачеві змінено прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 03.04.20219 (а.с.\~4). В сторін по справі народилась донька [PERSON] , [INFO] , яка на даний час є неповнолітньою, що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини (а.с. 5). Згідно з позовною заявою та письмовими заявами сторін встановлено, що сторони дійшли переконання, що їхній шлюб існує лише формально, примирення між ними неможливе. Згідно з положеннями ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Положеннями ст. 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Беручи до уваги зазначене сторонами по справі, на даний час суд встановив, що їхня сім`я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, що має істотне значення. Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, що відповідає ч. 4 ст. 206 ЦПК України, в зв`язку з чим позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач бажає після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище « [PERSON] », що відповідає вимогам закону. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати зі сплати судового збору в розмірі 992, 40 грн. (а.с. 1). Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Та згідно п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Так, позивачем заявлено вимогу про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5\~000 грн, на підтвердження понесення яких надано угоду про надання правової допомоги, а також розрахунок витрат, понесених позивачем у зв`язку з поданням позовної заяви (а.с. 11 - 13, 16). Згідно вказаного розрахунку, загальна сума витрат складається з вартості складання позовної заяви, орієнтовної кількості судових засідань, надання юридичних консультацій, підготовки письмових запитів та клопотань. Та оскільки судових засідань з участю адвоката у справі не проводилось, адвокат до суду не з`являвся, підтверджень підготовки адвокатом письмових запитів та клопотань в справі суду не надано, суд прийшов до висновку про часткове задоволення вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу, а саме стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу в розмірі 2 400 грн., тобто на оплату саме тих послуг, здійснення яких підтверджено матеріалами справи (складання позовної заяви та надання юридичної консультації). Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.\~ч. 4,\~5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. З урахуванням вищевикладеного,

Outcome: approved