Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за актом про порушення в розмірі 24782,46 грн та витрати по оплаті судового збору в сумі 2481,00 грн. Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». 29 січня 2019 року представниками ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, про що складено акт про порушення № 050375. З метою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок допущеного відповідачем порушення, акт розглянуто комісією, рішення якої оформлено протоколом від 13.03.2019 № 478. Згідно з розрахунком, проведеним на підставі рішення комісії та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (зі змінами та доповненнями), вартість не облікованої електричної енергії становить 24782,46 грн. Відповідачу було направлено попередження про необхідність сплати заборгованості, проте відповідач заборгованість не сплатила. На підставі викладеного позивач просить позов задовольнити. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13.07.2022 у справі відкрито спрощене позовне провадження. 19.08.2022 від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи з викликом сторін. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2022 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення справи у судове засідання з викликом сторін. 09.09.2022 від представника відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності у якій представник відповідача послався на те, що позивач звернувшись до суду з позовом 30.06.2022 пропустив трьох річний строк позовної давності, у межах якого він міг звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Просив застосувати строк позовної давності до вимог позивача та відмовити у задоволенні позову повністю. 09.09.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву у якій представник заперечив проти задоволення позову, просив відмовити у його задоволенні, пославшись на таке. Перевірка була проведена незаконно, без попередження і за відсутності відповідача чи його представника. Підпис відповідача в акті про порушення відсутній. На засідання комісії з розгляду вищезазначеного акту порушень відповідача запрошено не було, відсутня її підпис і на протоколі від 13.03.2019 року. Зазначає, що саме порушення, яке виявлено за відсутності відповідача, та те що прилад обліку встановлено на сходовій клітині і до нього є вільний доступ, то самовільне підключення, як то зазначає позивач у своєму акті, могла здійснити будь-яка особа, а не тільки відповідач. На самих схемах та копіях фотографій не видно, чи є яке небудь стороннє підключення поза межами обліку до мережі. Таким чином відсутні підтвердження самого порушення на підставі якого складався акт № 050375 від 29.01.2019 року. 23.09.2022 від представника позивача надійшли заперечення на заяву представника відповідача про застосування строку позовної давності. У запереченнях представник позивача зазначає, що 01.06.2020 року до суду подано заява про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію з [PERSON] 02.07.2020 Голосіївським районним судом м. Києва був виданий судовий наказ у справі за заявою ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення з [PERSON] заборгованості за недообліковану електричну енергію за актом порушень №050375 від 29.01.2019 року в розмірі 24 782,46 гривень та судових витрат у справі. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.10.2020 року скасовано судовий наказ від 02.07.2020. Позивачем не було пропущено строк позовної давності, так як позовну заяву було подану до спливу строку позовної давності, після скасування судового наказу у межах строку наданого для захисту порушеного права в судовому порядку. 23.09.2022 та 29.09.2022 від представника позивача надійшли однакові за змістом відповіді на відзив у яких представник позивача послався на таке. Нормативно-правовими актами не передбачено заздалегідь повідомляти споживача про проведення контрольного огляду або технічного огляду. Акт про порушення було складено на місці виявлення порушення, а саме [ADDRESS] , підписано трьома уповноваженими представниками ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі». Акт про порушення № 050375 від 29.01.2019 є дійсним та таким, що складений відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ (в редакції на час виявлення порушення) та діючого законодавства України. Акт про порушення було направлено відповідачу разом з запрошенням на засідання комісії від 04.02.2019, проте відповідачем не було отримано зазначене запрошення та його було повернуто за закінченням терміну зберігання. В акті про порушення на схемі електропостачання споживача вказано де саме виконано позаоблікове підключення. Представник позивача просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Правовідносини з постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 р. (далі Правила), і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562. Встановлено, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». П.п. 8.2.5. ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. У п.п. 8.2.6. ПРРЕЕ заначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії. Встановлено, що 29.01.2019 за адресою [ADDRESS] ,в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»було виявлено порушення: п.5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим приладом обліку. Самовільне підключення виконано відкритим способом. На підставі виявленого порушення, на місці виявлення порушення, а саме [ADDRESS] , було складено акт про порушення № 050375 від 29.01.2019 року. Зазначений Акт підписано трьома уповноваженими представниками Товариства, мешканцем даного будинку (свідок) [PERSON] та головою комісії ОСББ Поздняковим О.А., що зазначено в акті про порушення №050375 від 29.01.2019. Таким чином, Акт про порушення № 050375 від 29.01.2019 є дійсним та таким, що складений відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ (в редакції на час виявлення порушення) та діючого законодавства України. Вбачається, що Акт про порушення № 050375 від 29.01.2019 було направлено відповідачу разом з запрошенням на засідання комісії №2/02/4-177 від 04.02.2019 на адресу [ADDRESS] . Проте, як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення, відповідачем не було отримано зазначене запрошення та його було повернуто за закінченням терміну зберігання. 13.03.2019 року відбулося засідання комісії з розгляду Акта про порушень №050375 від 29.01.2019 року. На засідання комісії споживач не з`явилась. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН (ПРРЕЕ) за період з 08.12.2018 по 29.01.2019 (дату усунення порушення) відповідно п. 3.5 Методики, за формулою (2.7). Нарахована сума склала 24782,46 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи розрахунком заборгованості. Згідно наявного в матеріалах справи Акту про порушення №050375 від 29.01.2019, на схемі електропостачання споживача вказано де саме виконано позаоблікове підключення (на схемі позначено А1, В1, С1). Таким чином доводи відповідача про відсутність підтвердження самого порушення на підставі якого складався акт № 050375 від 29.01.2019 спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до п. 1 ст. 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Вбачається, що позивачем на адресу відповідача був направлений лист від 13.03.2019 про необхідність оплати вартості необлікованої електричної енергії згідно Акту про порушення № 050375 від 29.01.2019 року в сумі 24782,46 грн, проте такий лист був залишений відповідачем без реагування. Відповідно до п. 8.2.7 Правил спірні питання, які виникають між сторонами при за складанні акту про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Вбачається, що відповідач має заборгованість за необліковану електричну енергію згідно акту про порушення №050375 від 29.01.2019 року в сумі 24782,46 грн, яку станом на даний час відповідачем не сплачено. Суд не приймає до уваги доводи відповідача про те, що їй не було повідомлено про проведення перевірки, під час якої було виявлене порушення, оскільки чинними нормативно-правовими актами не передбачено заздалегідь повідомляти споживача про проведення контрольного огляду або технічного огляду. Представником відповідача було подано до суду заяву про застосування строків позовної давності на що слід зазначити таке. Вбачається, що в червні 2020 року ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» було подано до суду заяву про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію з [PERSON] 02.07.2020 Голосіївським районним судом м. Києва був виданий судовий наказ у справі за заявою ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення з [PERSON] заборгованості за недообліковану електричну енергію за актом порушень №050375 від 29.01.2019 року в розмірі 24 782,46 гривень та судових витрат. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.10.2020 у справі №752/12447/20 було скасовано судовий наказ від 02.07.2020. 11.07.2022 ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулось із цією позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Позовна давність відповідно до частини першої статті 260 ЦК України обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу. Частиною другою статті 264 ЦК України визначено, що позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Судовий наказ відповідно до частини першої статті 160 ЦПК України є особливою формою судового рішення про стягнення з боржника грошових коштів або витребування майна за заявою особи, якій належить право такої вимоги. Враховуючи те, що судовий захист права кредитора на стягнення грошових коштів може бути реалізовано як у позовному провадженні, так і шляхом видачі судового наказу як особливої форми судового рішення, подання заяви про видачу судового наказу в порядку, передбаченому розділом II ЦПК України, перериває перебіг строку позовної давності. Вказане також узгоджується із висновками Верховного Суду, викладених у постанові № 61-3144св18 від 21 березня 2018 року. Таким чином, після скасування судового наказу 05.10.2020 року, строк позовної давності перервався і почав обраховуватися на наступний робочий день, тобто 06.10.2020 року. Оскільки позовне провадження по справі було відкрито ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва 13.07.2022 року, строк позовної давності для звернення до суду спливає через три роки, а саме 06.10.2023 року. Отже, позивачем не було пропущено строк позовної давності, так як позовну заяву було подану до спливу строку позовної давності, після скасування судового наказу у межах строку наданого для захисту порушеного права в судовому порядку. Відповідно до положень ст. ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини на які посилався як на підставу своїх позовних вимог, а тому вимоги позивача підлягають задоволенню. З урахуванням задоволення позову, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 2481,00 грн судового збору.

Outcome: approved