Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся в суд з вищевказаним позовом. \~ \~ \~ \~Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] помер її брат [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме земельну ділянку (пай) загальною площею 1,873 га в с. Воютин, Луцького району. Спадщину за законом, що залишилась після смерті спадкодавця, [PERSON] , позивач належним чином не прийняла через неправильне розуміння закону щодо встановленого порядку та строку для прийняття спадщини. На час смерті спадкодавця вона не була зареєстрована разом із ним за однією адресою та заяву в шестимісячний строк про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавала, так як була переконана у тому, що прийняла спадщину шляхом догляду за братом до дня його смерті, шляхом догляду за спадковим майном після його смерті, шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном. Позивач повідомляє про те, що інших спадкоємців після смерті брата немає. З метою прийняття спадщини вона звернулась до приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Гордійчук М.В., проте, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском установленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи наведене, позивач вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті брата з поважних причин та на підставі ст. 1272 ЦК України просить визначити їй, додатковий строк терміном 2 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01.08.2022 прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. 24.11.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі. До початку розгляду справи від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, позов підтримує та просить задовольнити з наведених у позовній заяві підстав. Відповідач до суду не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся шляхом надсилання судової повістки та електронного листа. Суд, вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності сторін. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Суд встановив, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 01.05.2012 виконавчим комітетом Воютинської сільської ради Луцького району Волинської області (а.с.04). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме земельну ділянку (пай) загальною площею 1,873 га в с. Воютин, Луцького району, що підтверджується довідкою Торчинської селищної ради Луцького району Волинської області №4-27/14.3/6 від 29.07.2021 (а.с. 05), та державним актом на право приватної власності на землю ІІІ-ВЛ №028821від 21.11.1997 (а.с. 11) Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець [PERSON] за життя не склав заповіт та інших спадкоємців окрім позивачки не має, що підтверджується довідкою Торчинської селищної ради Луцького району Волинської області №4-27/14.3/6 від 29.07.2021 (а.с. 05), а тому має місце спадкування за законом. Також судом встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 69247546 від 20.06.2022 (а.с. 12). Із свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с. 07) вбачається, що [PERSON] прізвище до реєстрації шлюбу, який був укладений 24.01.1981, що підтверджується свідоцтвом про шлюб [NUMBER] (а.с. 08)) [PERSON] є сестрою померлого [PERSON] , свідоцтво про народження [NUMBER] (а.с. 06). Також, встановлено, що позивачці було відмовлено у посвідченні заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №93/01-32 від 20.06.2022, виданої приватним нотаріусом Гордійчук М.В. (а.с.10). Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивачка свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата, у зв`язку із необізнаністю законодавства. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивачки та надані нею докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивачка має об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст.12-13, 81, 141, 259, 264-265 ЦПК України, ст.ст. 3, 1268-1272 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд, \~ \~ \~ \~

Outcome: approved