Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-12 00:00:00

02.11.2020 [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди та просить суд стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири у розмірі 93 602,09 грн., з яких 83 602,09 грн. - відшкодування майнової шкоди, 10 000,00 грн. - відшкодування моральної шкоди, а також 6 437,00 грн. витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи та 936,02 грн. судового збору. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] . 27.07.2020 в будинку [ADDRESS] трапилось залиття квартири № 67 , що розташована на третьому поверсі семиповерхового житлового будинку. У цей же день, комісією у складі голови комiсiї головного інженера житлово- експлуатаційної дільниці № 901 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» [PERSON], майстра технічної дiльницi житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON], інженера 1 категорії житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON] , слюсаря- сантехніка житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON] , було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру завданої шкоди. Відповідно до Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.07.2020, затвердженого начальником ЖЕД № 901, комісією при обстеженні встановлено, що в квартирі № 67 в зону залиття потрапило: - вбиральня - S - 1,5 м2 дверна коробка, меблі - пошкоджено на рівні 10 см від підлоги; - коридор - S - 7,3 м2 підлога /ламінат/, плінтус; - кімната - S - 19,2 м2 підлога /ламінат/, плінтус, дверна коробка, меблі, штори - пошкоджено на рівні 10 см від підлоги; - кімната - S - 21,4 м2 підлога /ламінат/, плінтус, дверна коробка-пошкоджено на рiвнi 10 см від підлоги. В Актi комісією вказано, що причиною залиття квартири № 67 є засмічення каналізаційної мережі будівельним сміттям по стояку квартир №№ 67 , 77 , 87 , 97 , 106 , а також зазначено, що під час огляду комісією квартир №№ 67 , 77 , 97 , 106 , будь-яких ознак, які б свідчили, що засмічення каналізаційної мережі здійснено з цих квартир - встановлено не було. Разом з цим, під час огляду квартири № 87 встановлено, що у вказаній квартирі проводяться будівельно-опоряджувальні роботи і засмічення каналізаційної мережі ймовірно мало місце саме з цієї квартири. Крім того, в Актi комісією також наголошено на тому, що характер засмічення каналізаційної мережі (будівельне сміття) також вказує на те, що засмічення могло бути саме з квартири № 87 . Позивач вказує, що з метою проведення незалежного експертного дослідження спрямованого на встановлення причини залиття квартири № 67 , а також встановлення пошкоджень опорядження квартири №67 , які виникли внаслідок її залиття, вартості її відновлювального ремонту, в порядку ст. 106 ЦПК України звернувся із заявою до судового експерта. 03.09.2020 між позивачем та судовим експертом Сверидою О.М. (свідоцтво № 1828, видане рішенням Центральної експертно- кваліфікаційної комісії Міністерства юстиції України від 07.10.2016) укладено договір на виконання робіт з проведення судової будівельно-технічної експертизи. 09.09.2020 з метою проведення незалежного експертного дослідження спрямованого, серед іншого, на встановлення причини залиття квартири [ADDRESS] , прибув судовий експерт. Отримавши попередню згоду власників, експерт оглянув приміщення квартир № № 67,77,97,106 . Водночас, оглянути квартиру № 87 , експерт не зміг, оскільки відповідач, як власник цієї квартири, відмовився допустити його до приміщення квартири. Позивач зазначає, що 10.09.2020, у зв`язку із відмовою відповідача надати експерту доступ до квартири № 87 , його представник, адвокат Назаров Р.Ю., письмово звернувся до відповідача з проханням надати експерту доступ до приміщення його квартири з метою встановлення причини залиття квартири № 67 . Відповідний лист був отриманий відповідачем 15.09.2020. Проте, вказаний лист відповідач проігнорував, жодної відповіді на нього ні позивачу, ні його представнику адвокату Назаров Р.Ю., не надав та згоду на доступ до приміщення квартири № 87 не надав. 30.09.2020 судовим експертом складено висновок, відповідно до якого за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 14/20 від 30.09.2020 розмір завданої позивачу матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири № 67 складає 108 358,09 (сто вісім тисяч триста п`ятдесят вісім) гривень 09 копійок. Стосовно причини залиття квартири № 67 у висновку експертом, серед іншого, зазначено, що встановити причину залиття квартири № 67 за результатами проведеного обстеження не надається можливим, оскільки доступ до квартири № 87 для її огляду не забезпечено, а при проведенні огляду квартир №№77 , 97 , 106 по [ADDRESS] не встановлено характерних для залиття пошкоджень на поверхнях стелі, стін та підлоги. Інженерні санітарно-технічні прилади в приміщеннях квартир №№77 , 97 , 106 , які приєднані до систем водопостачання, опалення та каналізації будинку, знаходяться у доброму технічному стані, пошкоджень трубопроводів водопостачання, течі в місцях врізки запірної і водорозбірної арматури, слідів ремонтів і ознак значної корозії на трубопроводах та приладах встановлено не було. Враховуючи вищенаведене, позивач вважає, що затоплення квартири мало місце саме через неправомірні дії відповідача і між ними і шкодою, яка була завдана позивачу існує безпосередній причинний зв`язок. Щодо розміру майнової шкоди зазначає, що проведеною судовою будівельно-технічною експертизою визначено виключно вартість відновлюваних ремонтно-будівельних робіт в квартирі №67 . Водночас, відповідно до Акта при обстежені квартири комісією також було встановлено факт пошкодження меблів (на рівні 10 см від підлоги), які знаходились у вбиральні та кімнаті площею 19,2 м2 (далі у тексті - спальна кімната), а саме: стіл у вбиральні; шафа у спальній кімнаті, стіл у спальній кімнаті, тумба під телевізор у спальній кімнаті, 2 (дві) приліжкові тумби в спальній кімнаті. Відповідно до кошторису, наданого ФОП [PERSON] , вартість робіт по відновленню цих меблів до попереднього стану складає 83 200,00 (вісімдесят три тисячі двісті гривень 00 копійок) (позиції 12-19 в кошторисі, копія якого міститься в додатках до цього позову). Разом з тим, 16.12.2019 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АРКС» та позивачем було укладено Договір добровільного страхування майна та відповідальності, пов`язаної з експлуатацією майна № 321248ив9к3. Відповідно п. 5.1.1 та п. 9 Договору страхування, Страховою компанією «АРКС» прийнято на страхування квартиру [ADDRESS] . Проте, майно, що знаходилось в цій квартирі даним договором не охоплювалось та на страхування Страховою компанією «АРКС» не приймалось. 17.09.2020 подія пов`язана із затопленням квартири [ADDRESS] була визнана Страховою компанією «АРКС» страховим випадком, про що було складено відповідний страховий акт № ARX2625474 від 17.09.2020. Згідно Додатку № 1 до вказаного страхового акту позивачу встановлено страхове відшкодування в розмірі 107 956,00 (сто сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість гривень, 00 копійок). Для розрахунку суми страхового відшкодування Страховою компанією «АРКС» використовувались відомості про вартість відновлювального ремонту, які були зазначені в кошторисі ФОП [PERSON] (крім позицій 12-19 в кошторисі, оскільки в них містились відомості щодо вартості робіт по відновленню меблів, які були пошкоджені в результаті затоплення квартири № 67 ). 21.09.2020 на розрахунковий рахунок [PERSON] від Страхової компанії «АРКС» надійшло страхове відшкодування в розмірі 107 956,00 грн.. З урахуванням вищевикладеного, вказує, що загальний розмір завданої позивачу майнової шкоди становить 83 602,09 грн. Стосовно моральної шкоди зазначає, що залиття квартири призвело до змін у житті, оскільки цими обставинами була викликана необхідність вжиття позивачем заходів для нормалізації життя та усунення негативних явищ, завданих цією подією. Дані обставини у свою чергу свідчать про перебування позивача протягом тривалого часу в напруженому емоційному стані, порушенні його звичного способу та ритму життя, у зв`язку з чим вважає суму у розмірі 10 000,00 грн. достатньою грошовою компенсацією завданої йому моральної шкоди. Враховуючи наведене, просить задовольнити позов. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2020 справу передано у провадження судді Усатовій І.А. Ухвалою суду від 09.11.2020 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін. 02.02.2021 до суду від відповідача надійшов відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Відповідач вказує, що викладені в акті про залиття обставини не відповідають дійсності, оскільки попри те, що в ньому зазначається про те, що викладені в ньому обставини встановлені під час огляду квартири №87 , будь-яка комісія 27 липня 2020 року не відвідувала його квартиру №87 . Тому, вважає, що вимогам наказу №76 від 17.05.2005 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» та не може вважатися належним та допустимим доказом. Окрім того, посилається на те, що опис меблів по акту ЖЕД-901 та кошторису і акту наданого ФОП [PERSON] не співпадає, а тому немає підстав стверджувати, що саме залиттям пошкоджені столики, тумби тощо, які ремонтував позивач. При цьому, про проведення судової будівельно-технічної експертизи відповідача взагалі не було попереджено завчасно, з огляду на те, що проживає в м.Кременчук, а лист представника позивача було надіслано вже після виходу експерта за адресою. Наголошує також на неточності формулювань в Акті про залиття, в якому зазначається про те, що «засмічення каналізаційної мережі ймовірно мало місце з квартири №87 », «засмічення могло бути саме з квартири №87 ». Вказує, що позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження викладених обставин, а тому підстави для задоволення позову відсутні. Разом з відзивом відповідачем до суду подано заяву про виклик свідків. 18.02.2021 до суду від відповідача надійшли заява про долучення документів до матеріалів справи, уточнена заява про виклик свідка. 24.02.2021 до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій зазначив, що твердження відповідача про те, що доступ до квартири експерту не був наданий з причин невчасного повідомлення відповідача та/або неможливості прибуття останнього до м.Києва 09.09.2020 є надуманими та такими, що не відповідають дійсності та матеріалам справи. Погоджується з тим, що в Акті про залиття відсутні відомості, які саме меблі були пошкоджені, однак, доводи відповідача про неможливість ідентифікації даних предметів та встановлення їх кількості є безпідставними, оскільки такі обставини підтверджуються кошторисом відновлюваного ремонту внаслідок залиття квартири №67 , наданого ФОП [PERSON] , а також актом виконаних робіт на відновлюваний ремонт від 29.09.2020, що містяться в матеріалах справи. 25.02.2021 до суду надійшло клопотання позивача про приєднання доказів до матеріалів справи. 02.03.2021 до суду надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив, в якому наголосив на безпідставності тверджень позивача про те, що відповідачем здійснювались перешкоди у встановленні причин засмічення, відсутності беззаперечних доказів вини відповідача у заподіянні шкоди, необґрунтованості тверджень про його належне повідомлення про проведення експертизи, а також недопустимість Акту про залиття, як доказу. 26.04.2021 до суду надійшло заперечення відповідача на клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи. Ухвалою суду від 20.05.2022 справу призначено до розгляду у судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін. 22.06.2022 до суду надійшла заява позивача про виклик свідка. Протокольною ухвалою суду від 22.06.2022 клопотання про допит свідків задоволено, здійснено виклик свідків, задоволено заяву відповідача про приєднання документів до матеріалів справи від 18.02.2021, клопотання позивача про приєднання доказів. 19.01.2022 до суду надійшло клопотання відповідача про приєднання доказів. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував з підстав викладених у відзиві та запереченнях, посилався на необгрунтованість позову, відсутність вини відповідача в залитті квартири, в зв`язку з чим в задоволенні позову має бути відмовлено. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.03.2018, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельником Р.П. за реєстраційним №140. Відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.06.2020, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Первушиною Н.Ю. за реєстраційним №392, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.10.2020 №229034476. 18 лютого 2019 року відбулося залиття квартири позивача [ADDRESS] , про що комісією у складі: голови комiсiї головного інженера житлово-експлуатаційної дільниці № 901 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» [PERSON] , майстра технічної дiльницi житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON] , інженера 1 категорії житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON] , слюсаря-сантехніка житлово-експлуатаційної дільниці № 901 [PERSON] , складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.07.2020, затверджений начальником ЖЕД №901 Є.Головатою. Відповідно до вказаного акту про залиття від 27.07.2020, комісією при обстеженні встановлено, що в квартирі № 67 в зону залиття потрапило: - вбиральня - S - 1,5 м2 дверна коробка, меблі - пошкоджено на рівні 10 см від підлоги; - коридор - S - 7,3 м2 підлога /ламінат/, плінтус; - кімната - S - 19,2 м2 підлога /ламінат/, плінтус, дверна коробка, меблі, штори - пошкоджено на рівні 10 см від підлоги; - кімната - S - 21,4 м2 підлога /ламінат/, плінтус, дверна коробка-пошкоджено на рiвнi 10 см від підлоги. Згідно Акту про залиття, причиною залиття є засмічення каналізаційної мережі будівельним сміттям по стояку квартир №№ 67 , 77 , 87 , 97 , 106 . В Акті про залиття зазначено, що під час огляду комісією квартир №№ 67 , 77 , 97 , 106 , будь-яких ознак, які б свідчили, що засмічення каналізаційної мережі здійснено з цих квартир - встановлено не було. Разом з цим, під час огляду квартири № 87 встановлено, що у вказаній квартирі проводяться будівельно-опоряджувальні роботи і засмічення каналізаційної мережі, ймовірно, мало місце саме з цієї квартири. Крім того, характер засмічення каналізаційної мережі (будівельне сміття) також вказує на те, що засмічення могло бути саме з квартири № 87 . На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, заподіяної належної позивачу квартирі [ADDRESS] , позивач надав суду висновок судового експерта Свериди О.М. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 30.09.2020 №14/20. З наданого суду звіту вбачається, що розмір матеріального збитку завданого квартирі [ADDRESS] , становить 108 358,08 грн. Водночас з висновку експерт вбачається, що на вирішення було поставлене також питання щодо причини залиття квартири [ADDRESS] . Згідно висновку експерта, встановити причину залиття квартири [ADDRESS] за результатами проведеного обстеження не видається можливим, оскільки: -при проведенні огляду квартири [ADDRESS] не встановлено характерних для залиття пошкоджень на поверхнях стелі, стін та підлоги. Інженерні санітарно-технічні прилади в приміщеннях квартир №№77,97,106 , які приєднані до систем водопостачання, опалення та каналізації будинку, знаходяться у доброму технічному стані, пошкоджень трубопроводів водопостачання, течі в місцях врізки запірної і водорозбірної арматури, слідів ремонтів і ознак значної корозії на трубопроводах та приладах встановлено не було; - доступ до квартири № 87 , яка розташована на п`ятому поверсі по одному стояку з квартирою №67 , для її огляду не забезпечено; -пошкоджень характерних для залиття на стелі та верхніх ділянках стін в квартирі №67 не встановлено. Пошкодження в квартирі №67 внаслідок залиття наявні на підлозі, плінтусі, стінах безпосередньо біля плінтусу та в нижній частині дверей; -інженерні санітарно-технічні прилади в приміщеннях квартир №67 , які приєднані до систем водопостачання, опалення та каналізації будинку, знаходяться у доброму технічному стані, пошкоджень трубопроводів водопостачання, течі в місцях врізки запірної і водорозбірної арматури, слідів ремонтів і ознак значної корозії на трубопроводах та приладах встановлено не було. Окрім того, на підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач посилається на кошторис відновлюваного ремонту від 12.08.2020, складнений ФОП [PERSON] , відповідно до якого вартість відновлюваного ремонту всього становить 240 436,00 грн. Згідно п. 5.1.1, п. 9 укладеного 16.12.2019 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АРКС» та позивачем Договору добровільного страхування майна та відповідальності, пов`язаної з експлуатацією майна № 321248ив9к3, страховою компанією «АРКС» прийнято на страхування квартиру [ADDRESS] . 17.09.2020 подія пов`язана із затопленням квартири [ADDRESS] визнана Страховою компанією «АРКС» страховим випадком, що підтверджується страховим актом № ARX2625474 від 17.09.2020. Згідно Додатку № 1 до вказаного страхового акту позивачу встановлено страхове відшкодування в розмірі 107 956,00 (сто сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість гривень, 00 копійок). Для розрахунку суми страхового відшкодування Страховою компанією «АРКС» використовувались відомості про вартість відновлювального ремонту, які були зазначені в кошторисі ФОП [PERSON] 21.09.2020 на розрахунковий рахунок [PERSON] від Страхової компанії «АРКС» надійшло страхове відшкодування в розмірі 107 956,00 грн., що підтверджується випискою по рахунку за 21.09.2020. (а.с.94) З урахуванням вищевикладеного, позивач вказує, що загальний розмір завданої позивачу майнової шкоди становить 83 602,09 грн. Відповідно до положень ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За нормою ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Звертаючись до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, позивач посилається на те, що саме з вини відповідача відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Так, згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.07.2020, залиття сталося внаслідок засмічення каналізаційної мережі будівельним сміттям по стояку квартир №№67,77,87,97,106 . Вбачається, що вищезазначеним актом достовірно встановлено лише факт залиття квартири позивача внаслідок засмічення каналізаційної мережі будівельним сміттям. Натомість, акт не містить посилання на засмічення каналізаційної мережі саме з квартири відповідача. Формулювання про те, що засмічення «ймовірно мало місце з квартири №87 », «могло бути саме з квартири №87 », що містяться в Акті, не дають підстав для беззаперечного висновку, що залиття сталося внаслідок дій саме відповідача та з його вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі-Правила ), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил ). В додатку № 4 до цих Правил зазначено ,що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій ,представників організацій (підприємства ),яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку,будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства ),яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено : дата складання акта (число,місяць,рік ); прізвища ,ініціали та посади членів комісії; прізвище,ім*я,по батькові власника (наймача,орендаря) квартири ,що зазнала шкоди ; адреса квартири,поверх,форма власності,характер залиття та його причини : завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири,перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість);висновок комісії щодо встановлення вини особи,що вчинила залиття. Вищезазначений акт на який посилається позивач, не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, та в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем [PERSON] майнової шкоди позивачу [PERSON] . Даний акт не містить належних і допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири позивача саме відповідачем, а відтак відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою. Вина відповідача не доведена. Наданий позивачем висновок судового експерта Свириди О.М. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 30.09.2020 №14/20, взагалі не містить посилання на причину залиття квартири [ADDRESS] . Окрім того, позивачем також надано суду фото та відео матеріали, які, як зазначає позивач, були зняті його довіреною особою, який був присутній в квартирі №67 після її залиття 27.07.2020. Надаючи оцінку вказаним доказам, суд звертає увагу, що вказані матеріали не можна вважати належним та достатнім доказом фіксування подій, оскільки не містить необхідних реквізитів електронного доказу, як то фіксація дати та часу зйомки, місця події тощо. Згідно наданих в судовому засіданні представником позивача пояснень, для прочистки вказаного засмічення була залучена стороння організація і за допомогою спецзасобів забиття було усунуто. Однак, будь-яких доказів на підтвердження даних обставин позивач не надає. Допитаний у судовому засідання свідок [PERSON] пояснив, що мав доступ до квартири позивача, оскільки позивач є громадянином Литовської Республіки та більшість часу знаходиться за кордоном, і лише іноді відвідує квартиру. 25-27 березня 2021 року (точної дати не пам`ятає) отримав дзвінок від сусідів та дізнався про те, що з квартири позивача йде вода, та назабаром в той же день приїхав до квартири. Зайшовши у квартиру, виявив, що на підлозі був каналізаційний бруд, спричинений залиттям, що відбувалося, зокрема, з унітазу. Від сусідів дізнався, що в будинку йде ремонт та десь поверхами вище перестала працювати каналізація. Після цього, піднявся поверхом вище, та виявив, що там ремонту не було, проте, ремонт відбувався через поверх вище. На поверсі №5 біля квартири №87 відповідача побачив робітників початкових ремонтних робіт. У квартирі №67 будь-яких пошкоджень трубопроводів не виявив, у квартирі поверхом вище, в яку він заходив, жодних пошкоджень та ознак залиття також не виявив, у квартирі №87 , в яку він також заходив, відбувалися будівельні роботи, було все розламано та стояв будівельний унітаз, в який, як він зрозумів, викидалось будівельне сміття. Також повідомив, що у телефонній розмові з власником квартири №87 , останній повідомив, що у його квартирі відбуваються ремонтні роботи і можливо було допущено якусь помилку робітниками, попросив зафіксувати все зі свого боку, надати акт комунальних служб. В день залиття в будинку були представники ЖЕД, однак йому не відомо про те, чи прибувала на місце залиття комісія та особи, уповноважені на фіксування факту залиття та складання відповідного акту, та чи складався в той день власне сам акт про залиття. Вказав, що особам, які здійснювали очищення каналізаційної мережі в його квартирі, він відчиняв двері квартири та надавав доступ до квартири особисто, однак йому не відомо чи були ці особи представниками комісії. Акт про залиття він отримав, коли його було складено. Допитаний у судовому засідання свідок [PERSON] пояснив, що 27 липня 2020 року під час розмови з сином (відповідачем) дізнався про те, що потрібно їхати до Києва, оскільки в будинку, в якому знаходиться квартира відповідача відбулося залиття. Тому. Наступного дня, 28.07.2020 вранці, разом з відповідачем виїхали з м.Кременчук до м.Києва та близько 11-12 години під`їхали до будинку, де зустріли представника ЖЕД, яка повідомила про те, що вони затопили квартиру та їм необхідно оплатити за прочищення труб та відведення води. Свідок вказує, що на запитання про те, яким чином було складено акт про залиття, без доступу до квартирі відповідача, представник ЖЕД чіткої відповіді не дала. Після цього, вони зайшли до своєї квартири. Ремонтних робіт в квартирі не відбувалося, квартира була чиста, без сміття, вікна були закриті, клеми води також закриті. Вказав, що попередній раз квартиру відповідача відвідував приблизно за місяць до цієї події. Ремонтні роботи, які велися в квартирі відповідача, було закінчено більше двох тижнів до моменту залиття квартири позивача, про що він дізнався від свого сина (відповідача). Надаючи оцінку показам свідка [PERSON] , вбачається, що вбачається, що вони не підтверджують обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Так, згідно наданих суду пояснень, свідок [PERSON] загалом достовірно не володіє інформацією коли відбулося залиття, чи перебувала на місці події комісія задля фіксування факту залиття, коли та ким було здійснено обстеження квартири та складено акт про залиття. Твердження про те, що у квартирі відповідача було все розламано та стояв будівельний унітаз, в який, викидалось будівельне сміття, ґрунтується лише на припущеннях [PERSON] та не підтверджуються будь-якими доказам, а тому не приймаються судом до уваги. Обставини, зазначені свідком [PERSON] не є такими, що могли б вплинути правильне на вирішення спору. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За умовами ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд зауважує, що позивачем не надано достатньо доказів для висновку про причини залиття його квартири, саме з вини відповідача, тому у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Таким чином, суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог у зв`язку з недоведеністю вини відповідача у залитті квартири позивача. Суд,

Outcome: dismissed