Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до відділу освіти молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області (відповідача) в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 20.05.2022 №40 та стягнути з відповідача 10000грн. моральної шкоди. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що вказаним наказом його протиправно, за відсутності на це законних підстав, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за відсутність на робочому місці, в той час, коли він займався волонтерською діяльністю на користь ЗСУ. Внаслідок неправомірних дій відповідача позивач зазнав моральних страждань, які виразились у приниженні його честі та гідності і оцінює моральну шкоду у розмірі 10000грн. Ухвалою суду від 20.09.2022 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. у судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, просили позов задоволити. Відповідач явку свого уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання. Вирішуючи питання про можливість розгляд у справи у даному судовому засіданні суд враховує наступне. Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом вжито заходи для повідомлення учасників прави про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і реалізувати свої процесуальні права. За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами. Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Крім того, суд звертає увагу на те, що на даний час карантинні обмеження, запровадження військового стану, не обмежують права учасників судового засідання на доступ до суду та дозволяють їм приймати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів із власних приміщень. Проте, такого клопотання відповідачем не заявлено. Виходячи з наведеного, а також враховуючи норми статті 223 ЦПК України, суд не вбачає підстав для повторного відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні за відсутності належним чином повідомленого представника відповідача на підставі доказів наявних у справі. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Згідно з ч. 1, 2ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що на підставі наказу відділу освіти Свалявської районної державної адміністрації Закарпатської області від 30.06.2020 №27-к з директором Керецьківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Свалявської районної ради Закарпатської області [PERSON] з 30 червня 2020 року припинено безстроковий трудовий договір та укладено з ним контракт строком на шість років з 1 липня 2020 року по 30 червня 2026 року (а.с.8). Відповідно до статті 21 Кодексу законів про працю України (далі -КЗпП) контракт є особливою формою трудового договору. У свою чергу трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації. Відповідно до статті 139 КЗпП працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 147КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Відповідно до наказу відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради №40 від 20.05.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », яким оголошено догану директору Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради [PERSON] , такий було винесено на підставі акту про відсутність на робочому місці директора Керецьківської ЗЗСО І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради [PERSON] та з урахуванням наданих останнім 18.05.2022 пояснень. Водночас [PERSON] не пояснив відсутність на роботі технічних працівників, адміністрації закладу освіти та інші факти зазначені в акті. Відтак пунктом 2 вказаного наказу його зобов`язано вивчити причини порушення трудової дисципліни та притягнути до відповідальності технічних працівників закладу освіти, заступників директора закладу освіти (а.с.12). Як вбачається з наказу директора Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради В.Андрели від 20.05.2022 №21 на виконання п.2 наказу №40 від 20.05.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » ним вжито заходів щодо вивчення причин порушення трудової дисципліни та притягнення до відповідальності технічних працівників, заступників директора закладу освіти; зобов`язано останніх надати пояснювальні записки про причини порушення трудової дисципліни (а.с.12). Відповідно до ч. 1ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Суб`єктом дисциплінарного проступку є фізична осудна особа, яка перебуває у трудових правовідносинах (працівник) та вчинила дисциплінарний проступок. Об`єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки. Суб`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вина, тобто психічне ставлення працівника до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності. Умисел означає, що працівник усвідомлював протиправний характер своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки і бажав їх настання або свідомо припускав їх настання. Необережність означає, що працівник усвідомлював протиправність своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки, проте легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав, хоча повинен був і міг їх передбачити. Дисциплінарне стягнення - передбачений в нормативно-правовому акті захід примусового впливу, що застосовується органом, якому надано право прийняття на роботу даного працівника відповідно до його компетенції, за вчинений дисциплінарний проступок. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними. Протиправною є дія або бездіяльність працівника, який порушує вимоги законодавства про працю, локальних актів, наказів або розпоряджень роботодавця, що встановлюють трудові обов`язки працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Як установлено судом, підставою для винесення відповідачем оскаржуваного наказу №40 від 20.05.2022 року, яким [PERSON] оголошено догану, слугував акт про відсутність на робочому місці директора Керецьківського ЗЗСО І-ІІІ ступенів Андрели В.В. від 13.05.2022. Як убачається з вказаного акту 10.05.22 начальником відділу освіти було виявлено, що директор закладу освіти [PERSON] перебуває за кордоном. Про це повідомила у телефонній розмові заступник директора з виховної роботи Дочинець Наталія Василівна . Остання, зокрема сказала, що за інформацією від дочки [PERSON] останній поїхав за гуманітарною допомогою за кордон. Однак, заяви від [PERSON] про те, що він буде перебувати за межами кордону України протягом певного часу до відділу освіти не надходило та не зареєстровано у книзі реєстрації заяв. [PERSON] жодним чином не попередив про свою відсутність на робочому місці, хоч наказу про організацію роботи з дому або дистанційної роботи для керівника Керецьківського ЗЗСО І-ІІІ ступенів попередньо відділом освіти видано не було, адже заяв від керівника закладу про необхідність створити для нього відповідні умови праці не надходило. Протягом тижня з 09.05 по 13.05.2022 директор закладу освіти [PERSON] на телефонні дзвінки не відповідав, зв`язку із ним не було. Також вказаним актом також зафіксовано відсутність на робочому місці адміністрації та робочого персоналу школи(а.с.9). Як зазначив Верховний суд у своїй постанові від 18.03.2021 року у справі № 219/2474/19, під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Крім того, висновком Верховного Суду, висловленим у постанові від 24 липня 2019 року у справі № 359/4316/17 зазначено, що для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків - для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Процедура оголошення догани передбачає собою фіксацію факту вчинення порушення трудової дисципліни, отримання від працівника письмового пояснення або складання акту, якщо працівник відмовляється надати пояснення, видання наказу про оголошення догани. Під час розгляду справи судом встановлено, що роботодавцем дотримано вимоги ст.ст.147, 149 КЗпП України. Позивачем належних та допустимих доказів на спростування викладених у акті обставин суду не надано. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності та встановивши фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що за встановленої винної поведінки позивача відповідачем було правомірно застосовано такий захід стягнення, як догана. При цьому відповідачем дотримано усіх вимог ст.147, 149 КЗпП України, враховано строки та обставини, за яких вчинено проступок, відтак заявлені позовні вимоги позивача необгрунтовані, а тому правові підстави для задоволення позову відсутні. При цьому суд критично оцінює подані позивачем докази про те, що він з поважних причин не був присутній на роботі у вказаний у акті від 13.05.2022 період, оскільки займався волонтерською діяльністю (а.с.130-141) так як зайняття такою діяльністю не звільняє позивача від виконання трудових обов`язків. Оскільки позивачем не доведено неправомірність дій відповідача при винесенні наказу про оголошення йому догани, суд дійшов висновку про відсутність передбачених законом підстав для відшкодування моральної шкоди. З огляду на викладене, у задоволенні позову належить відмовити повністю. Згідно з ч. 1, 2 ст.141ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову-на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. За таких обставин підстави для стягнення судових витрат на користь позивача відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed