Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

21.09.2022 позивач [PERSON] , [INFO] , звернулася до суду з позовною заявою, відповідно до якої просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області 29 січня 2019 року, актовий запис №55; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] »; покласти на неї судові витрати. В обґрунтування позову позивач зазначила, що сторони зареєстрували шлюб 29 січня 2019 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом №55. Їх подружні відносини фактично розірвані, відповідач перебуває в іншій країні, спільного господарства сторони не ведуть, шлюб має формальний характер. Спільних дітей подружжя не має. Розірвати шлюб у органах державної реєстрації актів цивільного стану у сторін не має можливості у зв`язку з тим, що відповідач не бажає повертатися до України. Ухвалою Краснопільського районного суду Сумської області від 27.10.2022 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін, судове засідання призначено на 25.11.2022 та відкладалось до 12.12.2022. Позивач у судове засідання не прибула, 21.11.2022 через загальну канцелярію суду від останньої надійшла заява за вх. №1222, у якій позивачка позов підтримала у повному обсязі, просить справу розглядати без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не прибув. З відповіді, отриманої на запит суду від Департаменту реєстрації виконавчого комітету Харківської міської ради вбачається, що відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , водночас до позовної заяви доданий нотаріально засвідчений переклад заяви відповідача про те, що він просить розглянути позов про розірвання шлюбу з [PERSON] у Краснопільському районному суді Сумської області (а.с. 12). Суд повідомляв відповідача про розгляд справи шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України. Відповідно до п. 4) ч. 8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно із частиною 11 вказаної статті відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи викладене, для належного повідомлення відповідача про дату та час судового засідання його викликано у судове засідання шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України. Відтак відповідач є таким, що належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи. Неявка сторін, належним чином повідомлених про дачу і місце проведення судового засідання, не перешкоджає розгляду справи. У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Позивач у позовній заяві вказала, що не заперечує за наявності підстав проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Враховуючи факт належного повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, його неявку та неподання відзиву на позов, а також з урахуванням позиції позивачки, судом на підставі ст. 280-281 ЦПК України постановлено протокольну ухвалу про заочний розгляд справи. Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що сторони у справі зареєстрували шлюб 29 січня 2019 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №55, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Відповідно до положень частини першої статті 12 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до частин першої та другої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. За змістом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Частина 3 статті 105 вказаного Кодексу визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України, частина перша якої надає одному із подружжя право звернутись до суду з позовом про розірвання шлюбу. Суд відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Стаття 112 СК України передбачає, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя та постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що сторони не підтримують подружніх стосунків, спільне господарство сторонами не ведеться та відновлення подружніх відносин і збереження сім`ї неможливе, оскільки кожен з подружжя має власні інтереси, проживає окремо, сторони не мають наміру вживати заходів до примирення. Спір про майно на час розгляду справи у суді відсутній. Згідно із роз`ясненнями, викладеними у пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно з приписами частини 2, абзацу 2 частини 3 статті 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Статті 113 Сімейного кодексу України надає особі, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачем у позові заявлено про залишення їй після розірвання шлюбу прізвища « [PERSON] ». Водночас матеріали справи свідчать про те, що позивачка після укладання шлюбу з відповідачем прізвище не змінювала, відтак її заява, викладена у позові, про залишення їй після розірвання шлюбу прізвища « [PERSON] » розгляду не підлягає. Враховуючи встановлені у ході розгляду справи обставини, суд погоджується з доводами позивача, що на даний час спільне проживання сторін є неможливим, оскільки воно фактично припинене, тому збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тобто фактично шлюб не існує, а тому позовна вимога про розірвання шлюбу є обґрунтованою, законною та підлягає задоволенню. Відповідно до ст. ст. 133, 141 ЦПК України судові витрати за клопотанням позивачки слід залишити за нею.

Outcome: approved