Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-11 00:00:00

05.10.2022 року АТ КБ «Приватбанк» подав суду позов про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором в сумі 63961 грн.57 коп І. Позиція сторін у справі. Позовні вимоги мотивовані тим, що АТ КБ «Приватбанк» та відповідач уклали кредитний договір №б/н від 05.10.2011 року, за умовами якого, позивач відкрив картковий рахунок із початковим лімітом у розмірі, що зазначений в довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, який у подальшому збільшився до 52000,00 грн. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між нею та банком договір про надання банківських послуг. Позивач умови договору виконав, а саме надав відповідачу кредит у розмірі встановленому договором, а відповідач, в свою чергу, неналежно виконує свої зобов`язання за договором та допустила виникнення заборгованості, яка станом на 02.08.2022 року становить 63961 грн.57 коп., що позивач і просить стягнути з відповідача в судовому порядку, а також відшкодувати судові витрати по справі в розмірі 2481 грн. /14.06.2018 року відбулась державна реєстрація та змінено повне та скорочене найменування позивача Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк»/. Відповідачка позов не визнала, вказавши, що невідома особа, шляхом шахрайства незаконно привласнила гроші в сумі 53 640,87 грн. через несанкціонований доступ до її банківського рахунку за договором №б/н від 05.10.2011р. Звернення [PERSON] до поліції та відділу протидії кіберзлочинам в Київській області департаменту кіберполіції НПУ від 19.10.2021 за №4372 було малоефективним у зв`язку з відсутністю слідчого підрозділу, що вбачається з відповіді від 15.11.2021 за №6106. Відповідачка не порушувала положення Умов, передбачених п. 2.1.4.5.1, п. 2.1.4.12.5 та п. 2.1.4.12.9, оскільки не передавала прямо чи опосередковано сторонній особі жодної інформації стосовно свого рахунку за карткою № [NUMBER] і яким чином стороння особа могла отримати до нього доступ, відповідачці невідомо, а позивач ніяким чином не сприяв проведенню перевірки, не надав інформацію про переказ коштів і отримувача -власника рахунку, та, наразі, позивач ніяким чином не довів, що [PERSON] брала кредит в зазначеній сумі. ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі. Ухвалою судді від 05.10.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку спрощеного провадження, призначено справу до розгляду (а.с.75). 19.10.2022 року представник відповідача [PERSON] адвокат - П`ятецький С.В. подав відзив на позов (а.с.78-81). 07.11.2022 року представник позивача, Чепіга Д.О. засобами електронного зв`язку направив суду заяву про відкладення судового засідання на іншу дату, в зв`язку з необхідністю надання доказів та пояснень по справі (а.с.103). 21.11.2022 року представником позивача, АТ КБ «Приватбанк» Меркуловим В.В. до суду було направлено відповідь на відзив (а.с.114-119). Позивач в судове засідання свого представника не направив, подав суду клопотання, де просив справу розглядати без участі представника банку, позов підтримав в повному обсязі. (а.с.49). Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. В судовому засіданні відповідачка та її представник, адвокат - П`ятецький С.В. позов не визнали з підстав наведених у відзиві на позов. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, дослідивши наявні в справі матеріали, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. ІІІ. Фактичні обставини справи. Судом встановлено, що 05.10.2011 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та [PERSON] був укладений договір №б/н, шляхом заповнення та підписання анкети-заяви, відповідно до якої [PERSON] , підписавши дану заяву у повному обсязі приєдналася до умов і правил надання банківських послуг, та які разом з тарифами банку, становлять договір про надання банківських послуг, тобто був укладений договір, згідно якого відповідачці було відкрито рахунок, надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, що підтверджується копією анкети-заяви, довідкою про умови кредитування, витягом з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», копією умов та правил надання банківських послуг (а.с.17-23). Також, встановлено, що АТ КБ «Приватбанк» надав відповідачці на підставі вказаного договору сім кредитних карток: [NUMBER] дата відкриття 19.11.2011 року, термін дії 08/15; [NUMBER] дата відкриття 29.06.2015 року, термін дії 06/19; [NUMBER] дата відкриття 10.08.2015 року, термін дії 06/19; [NUMBER] дата відкриття 04.07.2017 року, термін дії 05/21; [NUMBER] дата відкриття 18.10.2021 року, термін дії 07/23; [NUMBER] дата відкриття 22.04.2021 року, термін дії 09/24; [NUMBER] дата відкриття 17.11.2021 року, термін дії 12/25 (а.с.25). З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти клієнта - [PERSON] (а.с.24), вбачається, що старт карткового рахунку відбувся 19.11.2011 року, 19.11.2011 року - встановлено кредитний ліміт 300,00 грн., та в подальшому кредитний ліміт збільшувався і зменшувався; 23.03.2021 року - збільшено кредитний ліміт до 52 000,00 грн.; 11.03.2022 року - зменшено кредитний ліміт до 0.00 грн. Позивач стверджує, що станом на 02.08.2022 року у [PERSON] виникла заборгованість за вказаним кредитним договором в сумі : 54563,35 грн. - борг за тілом кредиту і 9398,22 грн. -заборгованість за простроченими відсотками. Згідно п. 2.1.1.2.1. Договору для надання послуг банк видає клієнту карту, її вид визначається в пам`ятці клієнта/довідці про умови кредитування і заяві, підписанням якого клієнт та банк укладають договір про надання банківських послуг. Датою укладення договору є дата отримання картки, яка вказана у заяві. Відповідно до п.п. 2.1.1.2.3 та 2.1.1.2.4 Договору, клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, клієнт дає право банку в будь-який момент змінювати /зменшити або збільшити/ кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком. Відповідно до п. 2.1.1.2.3 Договору, клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, клієнт дає право банку в будь-який момент змінити /зменшити або збільшити, анулювати/ кредитний ліміт. Згідно п. 2.1.1.2.4 Договору підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком. Згідно з п. 2.1.1.5.5 Умов та правил позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Згідно п. 2.1.1.5.6 Договору у разі невиконання зобов`язань за договором на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту Овердрафту), оплати винагороди банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п.2.1.1.5.7 Договору. Згідно п. 2.1.1.12.6 Договору на боргові зобов`язання за користування кредитом та овердрафтом банк нараховує відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, з розрахунку 360 календарних днів на рік, якщо інше не передбачено п.2.1.1.12.13 (пункт не застосовується для Елітних карт ( Platinum, MC World Signia і VISA Infinite). Згідно п.п. 1.1.6.1., 1.1.6.2 Договору зміни в «Умови та правила надання банківських послуг» вносяться банком щомісячно в односторонньому порядку, а у випадках, коли в односторонньому порядку внесення змін неможливо, банк повідомляє клієнтів про внесені зміни, шляхом використання різни каналів зв`язку, серед яких офіційний сайт банку, SMS - повідомлення клієнтам по зміни даних правил, клієнтські виписки, інші канали інформування. Встановлено, що 16.10.2021р. відповідачка повідомила банк та працівників поліції про незаконне заволодіння її коштами. Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер провадження 12021116030002139 від 17.10.2021р. заяву [PERSON] про вчинення кримінального правопорушення прийнято 16.10.2021р. (а.с.84). Матеріалами справи підтверджено неодноразове звернення [PERSON] до правоохоронних органів, до відповідача, до НБУ з приводу обставин зняття-викрадення коштів з її карток (а.с.82-94). ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Відповідно до статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» фінансовими вважаються такі послуги: банківські та інші фінансові послуги, що надаються відповідно до ЗУ « Про банки та банківську діяльність». Ст.ст. 4,22 Закону України «Про Захист прав споживачів», споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість обслуговування, звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1051 ЦК України, позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором. Згідно зі ст.ст. 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином і в строк, встановлений договором, відповідно до умов договору. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. При цьому, згідно ст. 627 ЦК України та відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладені договору, виборі контрагента та визнані умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Статтею 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Договір в силу приписів ст. 638 ЦК України, є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Невід`ємною частиною договору №б/н від 05.10.2011 року є Умови і правила надання банківських послуг (далі - Умови). Відповідно до п. 2.1.4.5.1 Умов до обов`язків клієнта належить: не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. Відповідно до п. 2.1.4.12.9 Умов клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в Стоп-лист Платіжною системою. Положеннями п. 2.1.4.12.5 Умов також встановлено, що клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію. Позивачем не доведено, що мала місце дія чи бездіяльність відповідачки по втраті Картки, розголошенню ПІНа, паролю, або іншої інформації, яка дала можливість ініціювати платіжну операцію третій особі. Натомість, встановленим є те, що 16.10.2021р., відразу після зняття з рахунку відповідачки коштів в сумі 53640,87 грн., [PERSON] звернулася до банку, ініціювала блокування своєї картки, проведення перевірки. Встановленим є те, що АТ КБ «Приватбанк» заблокував картку, пообіцяв максимально ефективно співпрацювати з правоохоронними органами та сприяти розгляду справи, але результатів розгляду заяви та власника рахунку, куди були переказані кошти відповідачці не повідомили (а.с.89). Відповідачка, заперечуючи позов, суду пояснила, що доглядає дитину-інваліда, та перебуваючи в скрутному матеріальному становищі, мала намір продати дитячі речі, розмістила оголошення в соцмережі. 16.10.2021р. о 17 год. 41 хв. на її адресу надійшло повідомлення через сторінку «ОLХ» від невідомого чоловіка, який вдавав з себе потенційного покупця, був зареєстрований під ім`ям [PERSON] , та який погодився придбати дитячий комбінезон. Цього ж дня о 17:57 год. відповідачкою було надіслано вдаваному покупцю номер банківської карти на оплату дитячого комбінезону, а саме [NUMBER] . Об 18 год. 01 хв. 16.10.2021р. вдаваний покупець надіслав повідомлення про оплату комбінезону та надіслав відповідачці посилання на оплату з поясненнями, що для остаточного зарахування коштів необхідно відкрити надіслане ним посилання банку, яке за зовнішніми ознаками повністю імітувало повідомлення АТ КБ «Приватбанк», а саме https//privat24.perekazi.com/lk/. Після відкриття вказаного посилання, на телефон відповідачки надійшов дзвінок в автоматичному режимі, який відповідачка сприйняла, як дзвінок сервісу Приват24 з АТ КБ «Приватбанк», в якому було запитано про підтвердження входу в Приват24 та повідомлено про необхідність введення смс-повідомлення, після його надходження. Однак, по завершенню дзвінка, смс-повідомлення так і не надійшло. В подальшому відповідачка намагалася зайти в сервіс Приват24, проте безрезультатно, так як доступ до її особистого кабінету було заблоковано. Відразу, в цей же день, 16.10.2021р., відповідачка повідомила банк та працівників поліції про незаконне заволодіння коштами. 19.10.2021 року працівниками АТ КБ «ПриватБанк» було повідомлено [PERSON] , що з її рахунків, доступ до яких здійснюється за допомогою банківських карток № [NUMBER] та № [NUMBER] , в період часу з 18 год. 50 хв. до 18 год. 54 хв. 16.10.2021р., тобто за 4 хвилини, відбулося списання грошей, а саме за наступними банківськими картками: 1) № [NUMBER] - двома платежами загальну суму 53 640,87 грн.; 2) № [NUMBER] - одним платежем на суму 19 745,74 грн. (вказані кошти не є предметом позовних вимог). Відповідачка зазначає, що 16.10.2021р. невідома особа, шляхом шахрайства незаконно привласнила гроші в сумі 53 640,87 грн., шляхом несанкціонованого доступу до банківського рахунку за договором №б/н від 05.10.2011 (банківська картка № [NUMBER] ). З даного приводу відповідачка зверталася до позивача, до правоохоронних органів, НБУ, на телебачення. Та саме в зв`язку з бездіяльністю позивача, встановити особу, прослідкувати переказ коштів не виявилося можливим. В ході досудового розслідування особу, яка незаконно заволоділа коштами відповідачки, встановити не вдалося. Звернення відповідачки до відділу протидії кіберзлочинам в Київській області департаменту кіберполіції Національної поліції України від 19.10.2021 за №4372 було безрезультатним у зв`язку з відсутністю слідчого підрозділу, що вбачається з відповіді від 15.11.2021 за №6106 (а.с. 88). Позивач стверджує, що [PERSON] успішно зареєструвалася в Інтернет Банкінгу Приват 24. Реєстрація в Приват 24 здійснюється Клієнтом самостійно на сайті Банку (www.pb.ua) або у відділенні після успішної авторизації. Реєстрація в Інтернет Банкінгу Приват24 забезпечена захистом від шахрайських дій, а саме проходження Клієнтом авторизації, тобто введення реквізитів карти, пін-коду, який відомий лише власнику карти, номеру телефону, які дають можливість ідентифікувати клієнта, та додаткове підтвердженням операції шляхом введення одноразового ОТП-паролю (коду авторизації), який надсилається Банком на мобільний телефон Клієнта, який зареєстрований ним в банківській системі. Банк генерує OTP-пароль і надсилає його клієнтові в тілі СМС-повідомлення із зазначенням інформації, яка буде ним підтверджуватися. Для підтвердження згоди клієнт передає у відповіді отриманий OTP-пароль або вводить цей пароль у відповідному рядку використовуваного сервісу. Позивачем не доведено надіслання та отримання відповідачкою СМС-повідомлення з одноразовим паролем на мобільний телефон та його введення відповідачкою для переказу коштів. Отже, є недоведеним, що відповідачка підтвердила операцію по переказу коштів зі свого рахунку, та як наслідок, є недоведеним отримання відповідачкою від позивача зазначеної суми в кредит. З Виписки про рух коштів, що надана позивачем до справи (а.с.17-23), прослідковується, що [PERSON] було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що вона користувалася грошима, отримувала кошти через банкомат, здійснювала розрахунки через термінали в касах магазинів, тощо. Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідачки, всі операції за картковим рахунком, з визначенням дати проведення операції та визначенням проведеної операції, фіксуванням суми на балансі рахунку після поведеної операції. Однак, суд звертає увагу, що переказ коштів з рахунку відповідачки саме 16.10.2021р. не має чіткого визначення проведеної операції. З відповіді позивача на відзив, вбачаються наведені банком приклади по рахунку відповідачки, які свідчать про активне використання нею кредитного рахунку, починаючи із 09.11.2011р., однак, наводячи ці приклади, банк не деталізував операції по переказу відповідачкою коштів саме 16.10.2021р., та, саме, через додаток Приват 24 (а.с. 116). Так, якщо всі операції по рахунку, включаючи й перекази, мають деталізовану інформацію про операції, то 16.10.2021р. відсутня інформація щодо спірного переказу коштів. З Виписки за договором №б/н, в колонці «Деталі операції» слідує назва операції 16.10.2021р. - «Переказ коштів», тоді, як в інші періоди назва такої ж операції має назву - «Переказ зі своєї картки ***** через додаток Приват24» (а.с.17,18). Згідно п. 42 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Згідно ч. 1 ст. 66 Закону України «Про платіжні послуги» надавачі платіжних послуг зобов`язані затвердити та дотримуватися внутрішніх правил щодо ефективного зниження та контролю за операційними ризиками, кіберризиками та ризиками безпеки, пов`язаними з наданням платіжних послуг (виконанням платіжних операцій). Під кіберризиком для цілей цієї частини розуміється ризик виникнення внаслідок реалізації кіберзагроз збитків та/або додаткових втрат банків, інших осіб, які здійснюють діяльність на ринках фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національний банк України, операторів платіжних систем та/або учасників платіжних систем, технологічних операторів платіжних послуг. Зазначені правила мають також містити процедури забезпечення безпеки виконання платіжних операцій, вжиття заходів з ідентифікації помилкових та неналежних платіжних операцій (суб`єктів таких платіжних операцій) та заходів із запобігання або припинення таких платіжних операцій, реагування на інциденти безпеки, здійснення моніторингу та ведення бази даних операційних інцидентів, кіберінцидентів та інцидентів безпеки, пов`язаних з наданням платіжних послуг (виконанням платіжних операцій). Згідно ст. 40-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (чинний на час виникнення спірних відносин), еквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів. Моніторинг має проводитися постійно за параметрами, встановленими правилами відповідної платіжної системи. Відповідно до ст. 37-1 вищевказаного Закону, для встановлення правомірності переказу еквайр, за результатами моніторингу або в разі опротестування переказу держателем, емітентом або платіжною організацією платіжної системи, має право призупинити завершення переказу на час, передбачений правилами відповідної платіжної системи, але не більше ніж на дев`яносто календарних днів. Як вбачається з договору б/н від 05.10.2011р. та Умов і Правил надання банківських послуг відсутня інформація про затвердження правил щодо контролю за операційними ризиками, кіберризиками та ризиками безпеки, пов`язаними з наданням платіжних послуг. Також, відсутня процедура забезпечення безпеки виконання платіжних операцій, вжиття заходів з ідентифікації помилкових та неналежних платіжних операцій (суб`єктів таких платіжних операцій та відповідальність надавача послуг за такими операціями). Згідно ч. 4 ст. 86 ЗУ «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавача платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати. Однак, як було встановлено судом та, як слідує з інформаційної відповіді позивача від 03.11.2021р. (а.с.89), банк не надав відповідачці всієї необхідної інформації про спірну/неналежну платіжну операцію, про суб`єкта платіжної операції, який отримав переказ коштів. Позивач безпідставно поклав на відповідачку весь тягар з`ясування інформації по спірному переказу коштів, та неповідмив [PERSON] про проведені дії, направлені на з`ясування виниклих обставин, результати проведеної перевірки. Згідно п. 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління НБУ № 705 від 05.12.2014 р. (яке було чинним на час виникнення спірних відносин), визначено, що емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Пунктом 10 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління НБУ № 705 від 05.12.2014 р встановлено, що банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершеного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого Законом України "Про звернення громадян". Верховним Судом України в постанові від 13 травня 2015 року в справі № 6-71цс15 була сформована наступна правова позиція: «Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року № 223, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. З наведених положень випливає обов`язок фінансової установи негайно відновити залишок коштів на рахунку до стану, що існував, за умови, що користувач невідкладно повідомить банк про платіжні операції, до здійснення яких він не причетний. По справі встановлено і сторонами не оспорюється, що відповідачка була клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та мала картковий рахунок, який був приєднаний до номеру її телефону, а також, сторонами неоспорюється, що 16.10.2021 року, з картки відповідачки було знято грошові кошти в сумі 54563,35 гривень. Судом встановлено, що відповідачка виконала дії, прописані наведеними вище положеннями закону, а саме : відразу, коли сталася несанкціонована транзакція, вона повідомила банк, заявила про заблокування рахунку, що і було здійснено, звернулася до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до п. 9 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, (яке було чинним на час виникнення спірних відносин) користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Наведені вище положення свідчать про неприпустимість притягнення користувача електронного засобу платежу до відповідальності за здійснення платіжних операцій всупереч його споживчому волевиявленню, за виключенням випадків доведеності умисних дій або недбалості споживача, які зумовили ці дії. Суд не може констатувати обставин дій або бездіяльності відповідачки, що в будь-який спосіб сприяли використанню платіжного засобу. Натомість вбачається, що [PERSON] , у відповідності до наведених норм діяла правильно та добросовісно при реалізації своїх прав та виконала покладені на неї обов`язки з негайного інформування установи Банку про епізоди несанкціонованого втручання інших осіб в правовідносини між сторонами. З огляду наведеного вище, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено надання відповідачці 16.10.2021р. кредитних коштів, необгрунтовано розмір боргу, а тому позовні вимоги банку є не доведеними та суд відмовляє в задоволенні позову. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed