Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

24 травня 2018 року позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] у якому просив суд поділити майно, що є спільною сумісною власністю подружжя яке було набуте під час шлюбу з відповідачем, виділити в особисту приватну власність 1/2 частку придбаного спільного майна подружжя визнавши за ним право власності на 1/2 частку будинку [ADDRESS] , стягнути з відповідача на його користь витрати, пов`язані зі сплаттою судового збору. Свій позов обґрунтовував тим, що 24 вересня 2005 року між ним та відповідачем зареєстрований шлюб у виконкомі Калитянської селищної ради, Броварського району, Київської області. Від спільного шлюбу у них народились двоє дітей, донька [PERSON] , 2006 р.н. та син [PERSON] , 2008 р.н. Оскільки життя між ними не склалося, рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2016 року їх шлюб був розірваний. Позивач зазначає, що після реєстрації шлюбу із відповідачем вони проживали у його батьків в [ADDRESS] . Через деякий час почали проживати у батьків відповідача. Так як у них не було власного житла вони з дружиною вирішили придбати житловий будинок за адресою [ADDRESS] . 13.06.2009 року був нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] . Після його придбання вони почали проживати разом із відповідачем у вказаному будинку. Договір купівлі-продажу був оформлений на відповідача ( [PERSON] , оскільки їм порадили, що придбання будинку на одну особу буде дешевшим. Але в дійсності будинок купувався за сімейні спільні кошти подружжя, в інтересах сім"ї. Купівля будинку була здійснена за 47500 грн. 00 коп. Придбаний будинок потребував переобладнання та ремонту, вони із відповідачкою, вирішили, поліпшити його та здійснити будівельні роботи. Позивач зазначає, що він за власні сумісні кошти їхнього подружжя, розпочав будівельні та ремонтні роботи в будинку та господарських приміщеннях. Спочатку він зробив прибудову, виконав наступні роботи, вартість яких становить: траншея під фундамент 3200 грн., опалубка 1900 грн., заливка фундаменту 6000 грн., кладка ракушняка 5500 грн., дах 10000 грн., демонтаж опалубки 1000 грн., внутрішні роботи 1800 грн., планування заливка бетонного полу стяжка 4400 грн., зашивка 3200 грн., гіпсокартон на стіни 8300 грн., гіпсокартон на потолок 4880 ., откоси 1800 грн., ґрунтовка 800 грн., плитка на стінах 5265 грн., плитка полу 5000 грн., різка плитки 3000 грн., затйирка плит 2800, ручна штукатурка відкосів 1800 грн., штукатурка під радіатор 1000 грн., фарбування стелі 1000 грн., поклейка обоїв 2000 грн., поклейка багет і фарбування 1280 грн., укладання лінолеуму 1000 грн., електрика 2400 грн., вода і каналізація 16616 грн., установка дверей 2400 грн., вкладання лінолеуму 1000 грн., встановлення металопластикових вікон 2 шт. 8000 грн., завантаження і перевезення 7500 грн. Демонтаж старого сараю 2000 грн., траншея під фундамент 4000 грн., опалубка 2100 грн., заливка бетону 7300 грн., кладка ракушняка 8000 грн., дах 6000 грн., демонтаж опалубки 800 грн., встановлення дверей 900 грн., штукатурка пристройки 5300 грн. В будинку: демонтаж пічки 1800 грн., демонтаж плит 636 грн., демонтаж вікна 568 грн., демонтаж дверей 411 грн., гіпсокартон стіна 7300 грн., стеля 4000 грн., ґрунтовка 800 грн., поклейка обоїв 3500 грн., стяжка стелі 2500 грн., фарбування стелі 1700 грн., поклейка багет стелі 1500 грн., пластиковий плінтус 1500 грн., плитка на пол 900 грн., декоративний камін 1000 грн., електрика 2200 грн., встановлення метало пластикових вікон 4 штуки. 9000 грн., броне двері 4500 н., заміна половина даху 2000 грн., укладання лінолеуму 2500 грн. Вартість матеріалів та обладнання: котел опалення 8000 грн., газовий котел 6162 грн., плитка на стіну 3780 грн., плитка на пол 5400 грн., обої в прибудові 950 грн., двері міжкімнатні 2300 грн., гіпсокартон стіна і стеля 6610 грн., витяжка 230 грн., ванна 12000 грн., унітаз 1800 грн., умивальник 630 грн. Цемент 10000 грн., ракушняк 48000 грн., щебінь 7000 грн., пісок 3500 грн., клей для плитки 3500 грн., огорожа з роботою 16000 грн., шифер 4600 грн., балки брус дошка 13000 грн., мінеральна вата 1500 грн., самовирівнююча суміш 1800 грн., водо насосна станція 3500 грн., плінтус 2100 грн., багет 2000 грн., лінолеум 4400 грн., профіль для гіпсокартону 5000 грн., саморізи 2500 грн., електричний кабель 500 грн., розетки та вимикачі 450 грн., обої 3000 грн., штукатурка 2000 грн. газове опалення 35000 грн. Всього роботи були проведені на загальну суму 416768 грн. 00 коп. Тобто, позивач вказує, що за час спільного проживання із відповідачем вони придбали спільне майно подружжя, а саме: будинок [ADDRESS] , прибудували до будинку прибудову, зробили за власний кошт ремонт приміщень будинку та господарських приміщень, тобто значно поліпшили його стан. Весь час коли вони проживали із відповідачем до розлучення, позивач працював на різних роботах мав хороший заробіток, а тому вони могли дозволити собі будуватися. Позивач зазначив, що факт того, що прибудову до вказаного будинку та ремонт вони виконували за власні сімейні кошти підтверджується доданими до позовної заяви документами - чеки, накладні, копія документів з технічного плану на будинок з якого видно який будинок був до і після реконструкції.Після розлучення вони не можуть дійти згоди щодо розподілу спільного майна, відповідач не визнає взагалі за позивачем право власності на майно. 19 червня 2018 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 13 липня 2018 року. 15 серпня 2018 року від позивача надійшла заява про призначення судової будівельно-технічної експертизи у даній справі. 17 липня 2018 року відповідач подала відзив на позовну заяву, в якій просила в задоволенні позову відмовити. Посилалась на те, що позивач не зазначив у позові, що під час укладення договору купівлі-продажу будинок [ADDRESS] він подав нотаріусу заяву, в якій зазначив, що вказаний будинок придбається нею за її особисті кошти. Відповідач у відзиві зазначила, що позивач повинен довести, що спірне майно придбано за спільні кошти, але наполягає на тому, що кошти на які придбаний будинок є її особистим майном. Отже, якщо позивач такі обставини не доведе це є самостійними підставами для відмови у позові щодо поділу. 10 вересня 2018 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи у даній справі задоволено. 26 листопада 2019 року дана справа повернулась до Броварського міськрайонного суду Київської області з експертизи з висновком експерта №20160/18-43/29539/29540/19-43 від 19.11.2019 року, згідно якого: ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами без врахування земельної складової станом на час придбання 13.06.2009 року (дата оцінки) складала (з округленням до цілих) 93281 грн., в тому числі: вартість житлового будинку - 70943 грн.; вартість господарських будівель та споруд - 22 338 грн. Ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами без врахування земельної складової станом на дату оцінки 01.11.2019 року з урахуванням поліпшень та перебудов складає (з округленням до цілих) 515320 грн., в тому числі: вартість житлового будинку - 308 423 грн.; вартість господарських будівель та споруд - 206 897 грн. Слід зазначити, що відповідно до ст. 197 ПК України визначена вартість нерухомого майна (об`єктів житлового фонду) звільняється від оподаткування податком на додану вартість. У висновку експерта зазначається, що за період з моменту придбання будинку по теперішній час (дата висновку експерта 19.11.2019 року) проведено реконструкцію будинку літ. ?А?, а саме: - побудовано прибудову літ. ?а?; - виконано перепланування будинку в частині літ. ?А?. В результаті перепланування в будинку були виконані таки роботи (нумерація приміщень зазначена згідно паспорту БТІ від 02.02.2009): -розібрано перегородку та демонтовано дверний отвір між житловими кімнатами ?1-3? та ?1-4?, встановлено нову гіпсокартону перегородку між кімнатами ?1-3? та ?1-4? з декоративним каміном; -демонтовано піч в приміщенні кухні ?1-6?; -проведено перепланування приміщення коридору ?1-1? з влаштуванням кладової. Після робіт по переплануванню будинку літ. ?А? та будівництва прибудови літ. ?а? загальна площа будинку збільшилась на 41,3 м2 . Житлова площа будинку зменшилась на 1,8 м2 за рахунок перепланування приміщень житлового будинку в частині літ. ?А?. Також в приміщеннях будинку в частині літ. ?А? виконано ремонтні роботи, а саме: - демонтаж старих, монтаж нових віконних та дверних конструкцій; - роботи по обличкуванні гіпсокартоном стін та стель приміщень будинку; - демонтаж старих конструкцій підлог та улаштування підлог в кухні, з покриттям керамічною плиткою, в кімнатах - укладання лінолеуму на підлоги; - якісні опоряджувальні роботи; - заміною частини перекриття даху будинку з частковою заміною та ремонтом дерев`яних конструкцій даху; - встановленно системи опалення у житловому будинку. В прибудові літ. ?а? виконані: - сантехнічні роботи з встановленням сантехнічного обладнання; - електротехнічні роботи; - встановлено котел опалення, газовий котел; - виконані якісні опоряджувальні роботи. Конструктивна характеристика прибудови літ. ?а? надана в табл. №2 в дослідницькій частині висновку. Окрім реконструкції житлового будинку по [ADDRESS] були виконані наступні поліпшення в домоволодінні, а саме: - демонтовано сарай літ. ?Б? та побудовано гараж - літня кухня літ. ?Б?; - побудовано сарай літ. ?В?; - встановлено огорожу з воротами; - влаштовано свердловину; - влаштовано вигрібну яму. Конструктивна характеристика споруд зазначена в табл. №3 в дослідницькій частині висновку. Визначити в повному обсязі за результатами візуального обстеження житлового будинку та дослідження матеріалів справи які будівельні, ремонтні роботи, інші поліпшення були проведенні в будинку [ADDRESS] за період з моменту придбання з 13 червня 2009 року по цей час, не вбачається можливим, оскільки ремонтно - будівельні роботи проводились господарським способом та значна частина робіт є прихованими роботами, які перевіряються безпосередньо під час виконання. 02 грудня 2019 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньовою Т.В. поновлено провадження у даній справі. Підготовче засідання призначено на 22 січня 2020 року. 03 лютого 2020 року позивач подав до суду заяву про уточнення позовних вимог. 03 березня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. відмовлено у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог та заяву повернуто позивачу. 26 березня 2020 року позивач подав до Броварського міськрайонного суду Київської області заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив визнати об`єктом права спільної сумісної власності подружжя будинок [ADDRESS] , із господарськими будівлями і спорудами, та розділити майно, що є спільною сумісною власністю подружжя, яке було набуте за час шлюбу з відповідачем; виділити в особисту приватну власність 1/2 частку придбаного спільного майна подружжя визнавши за [PERSON] , право власності на 1/2 частку будинку [ADDRESS] із господарськими будівлями та спорудами; розподілити по справі судові витрати - стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір, а також витрати пов`язані з оплатою та проведенням 19.11.2019 року експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНІДСЕ) Гучко О.В. судово будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 20160/18- 43/29539/29540/19-43, в розмірі 12125 грн. 00 коп. 03 червня 2020 року позивач подав до суду заяву про зміну предмета позову, в якій просив суд: визнати житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами розташований за адресою: [ADDRESS] об`єктом спільної сумісної власності [PERSON] , та [PERSON] . Позивачу виділити у власність із спільного сумісного майна 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами розташованого за адресою: [ADDRESS] , відповідно [PERSON] залишити у власності 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами розташованого за адресою: [ADDRESS] . 22 червня 2020 року позивач подав до суду заяву про зміну предмета позову, в якій просив: визнати житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами розташований за адресою: [ADDRESS] об`єктом спільної сумісної власності [PERSON] , та [PERSON] ; виділити йому у власність із спільного сумісного майна 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами розташованого за адресою: [ADDRESS] , відповідно [PERSON] залишити у власності 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами розташованого за адресою: [ADDRESS] . 27 липня 2020 року представник відповідача подав заперечення на заяву про зміну предмета позову, в якій просив відмовити позивачу у задоволенні клопотання про прийняття заяви про зміну предмету позову так як вказана заява замість зміни предмету позову містить додаткову позовну вимогу, а заяву повернути позивачу. 27 липня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. було прийнято до розгляду заяву про зміну предмету позову. 11 серпня 2020 року відповідач подала відзив на позовну заяву зі зміненим предметом та підставою позову, в якому зазначає, що [PERSON] у позові вказує що він за ?власні сумісні кошти їхнього подружжя? зробив ряд будівельних та ремонтних робіт у придбаному будинку на суму 416768 грн.00 коп., хоча до позову додав ?доказів?, якщо їх можна так назвати, на суму, що від сили набирає 13000 грн. Відповідач зазначає, що 11.07.2018 року вона подала відзив, до якого було додано нотаріально засвідчену заяву [PERSON] складену в день укладення договору купівлі-продажу будинку 13.06.2009 року, в якій позивач чітко зазначає, що будинок [ADDRESS] був придбаний нею за її особисті кошти, які не є спільною сумісною власністю подружжя, а також те що право спільної сумісної власності на зазначений житловий будинок не виникає. Вказану заяву [PERSON] не очікував отримати так як думав, що у неї вона не зберіглась, тому позивач просив суд провести судову експертизу про визначення вартості будинку на час придбання і на момент розгляду справи, а потім змінити предмет і підставу позову. Так, після проведення судової експертизи позивач подав до суду заяву про уточнення позовних вимог. В обґрунтуваннях подання такої заяви позивач послався на те, що, зокрема, первісне формулювання позовних вимог є дещо некоректним, оскільки він у позовній заяві не вказав, щоб визнали за ним також право власності на 1/2 частину господарських споруд, які були майже всі прибудовані після придбання домоволодіння. Крім того, за рахунок прибудов збільшилась вартість домоволодіння в п`ять разів, а не в два, як вказано у первісному позові. Позовна вимога, вказана у пункті 1 нової заяви (про визнання об`єктом права спільної сумісної власності подружжя будинку із господарськими будівлями та спорудами) заявлена з тих підстав, що вказаний будинок істотно збільшився у своїй вартості за рахунок спільних трудових і грошових затрат другого з подружжя у шлюбі. Таким чином, в своїй заяві про уточнення позовних вимог позивач не змінив предмет або підставу позову, який вже заявлений, як це передбачено ч.3 статті 49 ЦПК, а заявив додаткову нову позовну вимогу про визнання будинку з господарськими спорудами та будівлями об`єктом спільної сумісної власності, крім того з інших підстав, тобто на підставі ст. 62 СК України. За результатами заявленої заяви 03.03.2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області постановив ухвалу, якою відмовив позивачу у клопотанні про прийняття заяви про уточнення позовних вимог та про прийняття додаткового позову. Виходячи із змісту нового позову позивач просить суд визнати будинок [ADDRESS] спільною сумісною власністю подружжя одночасно з двох підстав, у зв`язку з тим, що він придбаний за спільні кошти на підставі ст. 60 СК України, і у зв`язку з тим будинок істотно збільшився у своїй вартості внаслідок спільних трудових та грошових затрат другого з подружжя на підставі ст.62 СК України. Але на її думку позивачу слід визначитись, адже в ст. 62 СК України вказано, що якщо майно дружини, чоловіка (мається на увазі особисте майно) за час шлюбу істотно збільшилось у свої вартості, то воно може перетворитись на спільне сумісне, саме такої правової позиції дійшов Верховний суд у своїй постанові від 17.04.2019 року у справі №541/2734/16-ц провадження № 61- 3125 св 19. Крім того, докази, які позивач додає на підтвердження своїх позовних вимог, а саме: товарні чеки та накладні на придбання будівельних матеріалів, адже навіть без детального їх аналізу, можна зробити обгрунтований висновок, що вони не відповідають вимогам належності, достовірності та достатності, які визначені ст. ст. 77, 79, 80 ЦПК України, так як лише на одному товарному чеку міститься відтиск круглої печатки Суб`єкта підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця [PERSON] , а на більшості інших стоїть звичайний ?штампик?, який можна вільно придбати у відділі канцтовари, а на деяких, так як наприклад товарний чек № 4 від 10.03.2009 року взагалі немає жодних даних про продавця і навіть ніяких підписів та штампів. Технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок(інвентерезаційна справа № 18/0281) який виготовлений 16.04.2018 року на замовлення позивача [PERSON] , який не являється власником будинку також не відповідає зазначеним вище вимогам належності, достовірності та достатності, адже містить багато неточностей і невідповідностей вимогам закону, окрім того, є недопустимим доказом, так як отриманий з порушенням порядку встановленого законом, адже відповідно до п. 5, 10 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна затвердженого наказом Держбуду України № 127 від 24.05.2001 року Поточні інвентаризаційно-оцінювальні роботи виконуються в присутності власника та завершуюються його підписом в абрисі та ескізі. Відповідач зазначає, і те що через те що в спірному будинку проживають їх спільні діти позивач має вільний доступ до нього, тому і зміг здійснити незаконну інвентаризацію її будинку без її участі, крім того, з будинку зникли всі документи, щодо будівництва та оформлення права власності на будинок та господарські споруди, тому вона не змогла їх подати до суду у визначений судом строк, адже вимушена витратити значний час на їх поновлення. Враховуючи зазначені вище обставини та вимоги закону, відповідач вважає, що позивач не довів тих обставин, що будинок [ADDRESS] , був придбаний за спільні кошти і те, що саме за період їх проживання і спільної праці, вказаний житловий будинок істотно збільшився у своїй вартості, тому це є достатньою підставою для відмови у позові, так як відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи № 1353 від 10 грудня 2020 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали цивільної справи передані на розгляд судді Радзівіл А.Г., у зв`язку із звільненням у відставку судді [PERSON] 01 грудня 2020 року. 14 грудня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 17 березня 2021 року. 17 березня 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання, призначено розгляд справи. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили позов задовольнити. Пояснення надали аналогічні змісту поданої позовної заяви. Позивач в судовому засіданні пояснив, що кошти на придбання будинку давали його батьки, а заяву у нотаріуса про те, що ніби кошти особисто [PERSON] підписав тому що він так зрозумів нотаріуса, що оскільки договір купівлі- продажу оформлюється тільки на дружину, тому потрібно підписати таку заяву, що він і зробив. Позивач також зазначив, що будь яких коштів батьки [PERSON] не надавали. Всі ремонтні роботи він проводив за свої кошти, та на кошти та будівельні матеріали які надавали йому його батьки. [PERSON] близько шести років не працювала, так як після одруження у вересні 2005 року, в них [INFO] народилась перша дитина - донька [PERSON] , а через два роки [INFO] син [PERSON] . За дітьми повинен був бути догляд, тому [PERSON] не працювала, виконувала "жіночу роботу" в силу своїх сил Позивач зазначив, що він всі кошти які заробляв, вкладав у поліпшення будинку, до 2015 року вже провів всі ремонтні та будівельні роботи (окрім наведених у позові робіт, побудував новий сарай, новий гараж, обклав будинок газоблоком) Представник відповідача проти задоволення позову заперечував та просив відмовити, пояснення надав аналогічні викладеним у відзиві. Свідок [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] у 2009 році придбав будинок за адресою [ADDRESS] та попросив провести у нього в будинку ремонтні роботи. На час придбання у будинку були старі деревяні двері та вікна, була стара підлога із досок, стояла піч у кіхні із грубкою. Вони почали ремонт із ванної кімнати та туалету. Була покладена плитка у ванній, туалеті, в прибудові на підлозі. Із хати прибрали піч, провели парове опалення по всьому будинку. Також він влітку підвозив від матері [PERSON] ракушняк для будівництва прибудови (веранди) до будинку. У 2009 році стіни прибудови поставили, але вони були не штукатурені. Прибудова утеплювалась пінопластом. Коли добудували веранду, то дах перекрили разом із будинком. У 2010 році побудували балки, підбили доски та накрили шифером. Свідок зазначив, що у 2010 році внутрішніх робіт у будинку ще не було. У 2011 році він на прохання [PERSON] допомагав влаштувати каналізацію, копав яму, розбирав старий сарай. На цей час стеля у будинку була підбита гіпсокартоном. У дворі [PERSON] пробив скважину для води. Був розібраний сарай, та замість нього побудований гараж-сарай на фундаменті розміром десь 4х10, У 2015 році ремонт у будинку був завершений. У 2016 році ворота та паркан були поставлені. Паркан був замінений тільки із вулиці (металопрофіль і металева труба). Свідок уточнив, що у 2015 році був поставлений забор, а ворота ще були старі. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він на прохання [PERSON] допомогав йому у 2008 році, точно не пам"ятає, (приблизно це було літо-осінь) підготувати почву під фундамент для будівництва до будинку, що знаходиться за адресою [ADDRESS] прибудови, а також заливав фундамент під сарай. Фінансами по будівництву більш завідувала мати [PERSON] . Придбаний будинок був із дерев"яними дверима та вікнами. Підлога була із дерев"яний досок. На вулиці були погріб, дерев"яний паркан, який падав, залізні ворота. Восени 2008 року фундамент був залитий, і почав [PERSON] завозити цеглу, прибирався сарай. Стіни прибудови поставили до початку 2009 року, встигли накрити кришу. У прибудові поставили вікна з металопластику. У ванній та туалеті були покладені плитка, кухня також обкладена плиткою. Також свідок пояснив, що по будинку мінялась і електропроводка. Потім він допомагав проводити внутрішні роботи у будинку, роботи проводились по всім кімнатам у будинку за період з 2010 року по 2011 рік. Вони із [PERSON] та іншими чоловіками робили потолки, стіни, підлогу (виносили старі доски, міняли підлогу), копали каналізацію на 3-4 круги, провели у будинок воду, поставили газовий котел у кухні-прибудові. Свідок запам`ятав, що якраз до 10 річчя доньки [PERSON] закінчили перебудову та ремонтні роботи. Свідок також пояснив, що вони разом із [PERSON] у 2010-2011 році, точно не пам"ятає ставили забор із залізних листів, ворота металопрофіль. Був побудований сарай-гараж із ракушняка. Під сарай-гараж він із [PERSON] заливав фундамент (копали ями під фундамент, ставили риштовки), половину кладки клав [PERSON] . А із 2016 року, після припинення стосунків [PERSON] із [PERSON] свідок пояснив, що він перестав заходити до вказаного будинку. Суд, вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши письмові докази у справі, встановив обставини у справі та виниклі правовідносини, дійшов наступного висновку. Відповідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно ч. 1, 2, 3 ст.77 ЦПК Україниналежними є докази, які містять інформацію щодопредмета доказування.Предметом доказування є обставини, що підтверджуютьзаявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленнюпри ухваленні судового рішення.Сторони мають право обґрунтовувати належністьконкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно ч.1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предметадоказування.Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 24 вересня 2005 року між [PERSON] та [PERSON] , зареєстровано шлюб виконкомом Калитянської селищної ради, Броварського району, Київської області, актовий запис № 25, що підтверджкється свідоцтвом про шлюб, серії [NUMBER] (а.с. 10). Від спільного шлюбу у них народились двоє дітей: донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, зареєстрованим виконкомом Калитянської селищної ради, Броварського району, Київської області, актовий запис № 02, серії [NUMBER] та син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, зареєстрованим виконкомом Калитянської селищної ради, Броварського району, Київської області, актовий запис № 18, серії [NUMBER] (а.с. 12, 13). Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 жовтня 2016 року шлюб між сторонами було розірвано (а.с. 23). 13 червня 2009 року укладений договір купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Єлістратовою С.В., зареєстрований в реєстрі за № 2230 (а.с. 14). Вказаний договір був укладений між [PERSON] та [PERSON] . У п.1.2. договору зазначається, що житловий будинок із брусу, житловою площею 25,5 кв.м., загальною площею 42,0 кв.м. позначений на плані літерою "А-1", Біля будинку знаходяться надвірні будівлі: сарай, позначений на плані літерами "Б", погріб "В", вбиральня "в", колодязь "К", огорожа "N". У п. 2.1. зазначено, що продаж це вчинено за 47500 грн., які покупець сплатив продавцеві у повному обсязі до укладення договору. Продаж будинку було здійснено за 47500 грн. 00 коп. 13 червня 2009 року [PERSON] підписав заяву про те, що житловий будинок [ADDRESS] придбавається його дружиною [PERSON] за її особисті кошти, які не є спільною сумісною власністю подружжя. Вказана заява посвідчена приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Єлістратовою С.В., та зареєстрована в реєстрі за №2229 (а.с. 67). Із технічного паспорту на спірний будинок від 16 квітня 2018 року, а саме характеристики будинку, господарських будівель та споруд, вбачається, що житловий будинок побудований у 1957 році, прибудова - 2010 р. (фундамент - бетон, стіни черепашник, підлога плитка та ліноліум), гараж -літня кухня 2010 року (фундамент - бетон, стіни черепашник), сарай -2010 р. (фундамент - бетон, стіни черепашник), погріб - 1957 р., ворота із хвірткою у 2016 р., огорожа - 2016 р., свердловина 2010 р., вигрібна яма - 2010 р. Вказана інвентаризаційна вартість 636390 грн. Із робочого проекту газопостачання спірного будинку 2010 року вбачається, що до будинку були здійснено прибудову приміщень, так в експлікації будинку станом на жовтень 1985 року будинок складався із: коридора 1- 8,80 кв.м., кухні 2 - 7,70 кв. м, житлової кімнати 3 - 13,8 кв.м., житлової кімнати 4 - 11,7 кв.м. 9. (а.с.24-27) Із технічного паспорту БТІ станом на 16.04.2018 року, складається з таких приміщень: коридор - 3,8 кв.м., кухня - 13,1 кв.м., веранда - 20,6 кв.м., кладова 3,3 кв.м., коридор 4,7 кв.м., кухня 10,8 кв.м., житлов 11,0 кв.м., житлова 12,7 кв.м. санвузол 2,3 кв.м., санвузол - 1,8 кв.м. Разом по будинку 83,3 кв.м., житлова площа 23,7 кв.м. Згідно висновку експерта № 20160/18-43/29539/29540/19-43 від 19.11.2019 року: ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами без врахування земельної складової станом на час придбання 13.06.2009 року (дата оцінки) складала (з округленням до цілих) 93281 грн., в тому числі: вартість житлового будинку - 70943 грн.; вартість господарських будівель та споруд - 22338 грн. Ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами без врахування земельної складової станом на дату оцінки 01.11.2019 року з урахуванням поліпшень та перебудов складає (з округленням до цілих) 515320 грн., в тому числі: вартість житлового будинку - 308423 грн.; вартість господарських будівель та споруд - 206897 грн. У висновку зазначено, що за період з моменту придбання будинку по теперішній час проведено реконструкцію будинку літ. ?А?, а саме: - побудовано прибудову літ. ?а?; - виконано перепланування будинку в частині літ. ?А?. В результаті перепланування в будинку були виконані таки роботи (нумерація приміщень зазначена згідно паспорту БТІ від 02.02.2009): -розібрано перегородку та демонтовано дверний отвір між житловими кімнатами ?1-3? та ?1-4?, встановлено нову гіпсокартону перегородку між кімнатами ?1-3? та ?1-4? з декоративним каміном; -демонтовано піч в приміщенні кухні ?1-6?; -проведено перепланування приміщення коридору ?1-1? з влаштуванням кладової. Після робіт по переплануванню будинку літ. ?А? та будівництва прибудови літ. ?а? загальна площа будинку збільшилась на 41,3 м2 . Житлова площа будинку зменшилась на 1,8 м2 за рахунок перепланування приміщень житлового будинку в частині літ. ?А?. Також в приміщеннях будинку в частині літ. ?А? виконано ремонтні роботи, а саме: - демонтаж старих, монтаж нових віконних та дверних конструкцій; - роботи по обличкуванні гіпсокартоном стін та стель приміщень будинку; - демонтаж старих конструкцій підлог та улаштування підлог в кухні, з покриттям керамічною плиткою, в кімнатах - укладання лінолеуму на підлоги; - якісні опоряджувальні роботи; - заміною частини перекриття даху будинку з частковою заміною та ремонтом дерев`яних конструкцій даху; - встановленно системи опалення у житловому будинку. В прибудові літ. ?а? виконані: сантехнічні роботи з встановленням сантехнічного обладнання; електротехнічні роботи; встановлено котел опалення, газовий котел; виконані якісні опоряджувальні роботи. Окрім реконструкції житлового будинку по [ADDRESS] були виконані наступні поліпшення в домоволодінні, а саме: демонтовано сарай літ. ?Б? та побудовано гараж - літня кухня літ. ?Б?; побудовано сарай літ. ?В?; встановлено огорожу з воротами; влаштовано свердловину; влаштовано вигрібну яму. Експерт також зазначив, що визначити в повному обсязі за результатами візуального обстеження житлового будинку та дослідження матеріалів справи які будівельні, ремонтні роботи, інші поліпшення були проведенні в будинку [ADDRESS] за період з моменту придбання з 13 червня 2009 року по цей час, не вбачається можливим, оскільки ремонтно - будівельні роботи проводились господарським способом та значна частина робіт є прихованими роботами, які перевіряються безпосередньо під час виконання. В матеріалах справи містяться квитанції та товарні чеки на придбання будівельних матеріалів за період 2009 -2010 роки (а.с.28-32) Згідно з пунктом 3 частини першої статті 57 СК України особистою приватною власністю дружини, чоловіка є, зокрема, майно, набуте нею, ним за час шлюбу, але за кошти, які належали їй, йому особисто. Відповідно до частини першої статті 62 СК України, якщо майно дружини, чоловіка за час шлюбу істотно збільшилося у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат або затрат другого з подружжя, воно у разі спору може бути визнане за рішенням суду об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Аналіз положень статей 57 та 62 СК України дає підстави для висновку про те, що стаття 57 цього Кодексу визначає правила віднесення майна до об`єктів особистої приватної власності одного з подружжя, тоді як стаття 62 цього Кодексу встановлює спеціальні умови, з настанням яких визначені попередньою нормою об`єкти особистої приватної власності одного з подружжя можуть бути визнані за рішенням суду об`єктами спільної сумісної власності подружжя. Для застосування передбачених статтею 62 СК України правил збільшення вартості майна повинне відбуватись внаслідок спільних затрат подружжя, незалежно від інших чинників (зокрема, тенденцій загального подорожчання конкретного майна), при цьому суттєвою ознакою повинне бути істотне збільшення вартості майна як об`єкта, його якісних характеристик. Збільшення вартості майна та істотність такого збільшення підлягає з`ясуванню шляхом порівняння на час вирішення спору вартості об`єкта до та після поліпшення; при цьому сам по собі розмір грошових затрат подружжя чи одного з них, а також визначену на час розгляду справи вартість ремонтних робіт не можна вважати тим єдиним чинником, що безумовно свідчить про істотність збільшення вартості майна як об`єкта. Визначаючи правовий режим спірного майна як спільної сумісної власності подружжя, суд має враховувати, що частка в такому майні визначається відповідно до розміру фактичного внеску кожної зі сторін, у тому числі за рахунок майна, яке є особистою приватною власністю одного із подружжя, у придбанні (набутті) майна. Якщо в придбанні (будівництва) майна вкладено, крім спільних коштів, особисті приватні кошти однієї зі сторін, то частка в такому майні відповідно до розміру внеску є її власністю. Відповідно до статті 71 СК України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Головним критерієм поділу майна як об`єкта права спільної сумісної власності є припинення правовідносин спільної сумісної власності між колишніми учасниками і припинення відносин спільної власності взагалі (частина третя статті 372 ЦК України); у разі поділу кожен учасник має право одержати в натурі ту частину спільного майна, яка відповідає його частці у спільному сумісному майні. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 08 листопада 2017 року (справа № 6-1447цс17). У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2008 року №11 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" судам роз`яснено, що майно, яке належало одному з подружжя, може бути віднесено до спільної сумісної власності укладеною при реєстрації шлюбу угодою (шлюбним договором) або визнано такою власністю судом з тих підстав, що за час шлюбу його цінність істотно збільшилася внаслідок трудових або грошових затрат другого з подружжя чи їх обох. Суд, оцінивши наявні у матеріалах справи письмові докази, дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача, оскільки ним дійсно було доведено, що після придбання спірного будинку 13 червня 2009 році загальною площею 42 кв.м., фактично після проведення ремонтно відновлювальних робіт, на які вказують свідки та який зазначив у висновку експерт, загальна площа будинку збільшилася до 83,3 кв.м. (майже вдвічі) станом на 16 квітня 2018 р., добудована частина прибудови після придбання будинку по площі склала 41,6 кв.м., окрім того фактично було новостворене нерухоме майно: гараж-літня кухня (2010 р.), сарай (2010 р). Крім того, саме ще під час перебування в зареєстрованому шлюбі був проведений значний обсяг ремонтно-будівельних робіт, які зазначені у висновку експерта, що значно збільшило вартість домоволодіння з урахуванням поліпшень та перебудов, що склало 515320 грн., в тому числі: вартість житлового будинку - 308423 грн.; вартість господарських будівель та споруд - 206897 грн., хоча станом на день укладення договору купівлі-продажу будинку він був придбаний за 47500 грн. 00 коп. (п.2.1.договору, а згідно п.2.3. згідно з витягом з Реєстру прав власності на нерухоме майно № 22340538, виданим 01 квітня 2009 року Броварським міжміським бюро технічної інвентаризації, загальна вартість відчужуваного домоволодіння складала 47277 грн. 00 коп.) Таким чином, враховуючи наведені та встановлені в судовому засіданні обставини, надані письмові докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, а саме визнати за [PERSON] та [PERSON] право спільної сумісної власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , та визнати за [PERSON] в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на частини домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] .

Outcome: approved