Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-05 00:00:00

У грудні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою про визначення способів участі у вихованні дитини та встановлення графіку зустрічей з дитиною. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що він із відповідачкою проживали однією сім`єю у зареєстрованому шлюбі та мають спільну дитину [PERSON] , [INFO] . У 2016 році вони розлучилися та проживають окремо один від одного. Дитина проживає разом з матір`ю за адресою: [ADDRESS] . 22 лютого 2016 року рішенням Ленінського районного суду м. Харкова з нього стягнуто аліменти та 21.11.2018 рішенням Ленінського районного суду м. Харкова розмір аліментів було збільшено. В даний час в апеляційній інстанції розглядається спір між ним та відповідачкою про стягнення з нього додаткових витрат на утримання неповнолітньої дитини. Позивач зазначив також, що між ним та відповідачкою існують суперечки щодо спілкування та виховання малолітньої дитини. Відповідачка неодноразово чинила перешкоди, він звертався до правоохоронних органів з цього приводу та в подальшому був вимушений звернутися до органу опіки та піклування для встановлення порядку участі у виховані дитини. 21 жовтня 2020 року Виконавчим комітетом Харківської міської ради Харківської області було прийнято рішення, яким встановлено порядок його участі у вихованні малолітньої дочки, [PERSON] , [INFO] , визначивши час: перша, третя субота місяця з 15.00 год. до 18.00 год.; щосереди з 17.30 год. до 19.30 год. Усі зустрічі в присутності матері дитини [PERSON] , або бабусі, [PERSON] . Однак, позивач, не погодившись з рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 21.10.2020 р., яким, на його думку, не було прийнято до уваги принцип рівності ролей батька та матері у виховані дитини та позбавило його право права на особисте спілкування з дитиною, звернувся до суду з даним позовом, у якому просив призначити такий порядок побачень із дитиною [PERSON] , [INFO] : особисті побачення кожну середу 16-00 год. до 19-00 год. без присутності матері та бабці; з 11-00 год. суботи до 16-00 год. неділі з ночівлею за місцем проживання батька з урахуванням розпорядку дня дитини, стану здоров`я та особистого бажання; 1 тиждень на рік спільного відпочинку в літній період без супроводу матері та бабці. Зобов`язати [PERSON] та її матір [PERSON] не чинити йому перешкод в спілкуванні з дитиною [PERSON] . Ухвалою суду від 04.01.2021 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (а.с. 15-16, т. 1). 28 січня 2021 року [PERSON] звернулася із зустрічним позовом до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей по Холодногірському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини, про визначення способів участі у вихованні дитини та встановлення графіку зустрічей з дитиною (а.с. 31-45, т. 1). В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] зазначила, що [INFO] народилася донька - [PERSON] , яка постійно проживає разом з нею, знаходиться на її повному утриманні. Відповідачка самостійно займається вихованням дитини, водить до навчальних закладів та на додаткові гуртки, спортивні секції, піклується про стан здоров`я дитини, про відповідний збалансований раціон харчування, відповідне лікування, вивозить дитину на оздоровлення, створює нормальні умови проживання дитини. Відповідачка зазначила також, що з народження донька періодично хворіла та її лікуванням займалася вона і її мати - [PERSON] , яка проживає разом з ними. З 2017 року дитині поставили діагноз вторічна кардіоміопатія; бронхіальна астма, інтермітуючий перебіг, змішана, частково контрольована, респіраторна мікоплазмена інфекція, алергічний риніт, інтермітуючий перебіг, атопічний дерматит, у зв`язку з чим малолітня дитина перебуває під наглядом лікарів, проходить відповідне обстеження та лікування, має потребу у відповідному збалансованому раціоні харчування для отримання необхідних корисних вітамінів, потребує обов`язкового дотримання режиму дня, спокійний емоціональний стан у сім`ї. Позивачу за первісним позовом відомо про діагноз дитини, але матеріальної допомоги він не надавав. У 2016 році вона звернулася з позовом до Ленінського районного суду м. Харкова про стягнення з [PERSON] аліменти на утримання дитини в розмірі 550 грн. щомісяця до її повноліття, який 22.06.2016 був задоволений. У 2018 році вона звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом про зміну розміру аліментів, який 21.11.2018 був задоволений, стягнуто з [PERSON] аліменти на користь неї на утримання малолітньої дитини в розмірі ј частки всіх видів заробітку щомісячно до досягнення дитиною повноліття, але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. У 2020 році вона звернулася з позовом до Ленінського районного суду м. Харкова про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, який 17.08.2020 був задоволений частково, стягнуто з [PERSON] за первісним позовом на користь неї додаткові витрати на утримання малолітньої доньки у сумі 17 590,17 грн. Позови про стягнення з батька дитини аліментів були подані на підставі його небажання приймати участь в утриманні малолітньої дитини. Крім того, [PERSON] зазначила, що вона тривалий час працює в ТОВ «Виробнича організація «Харків», має стабільний заробіток, характеризуюся за місцем роботи позитивно, стан здоров`я відмивний, на наркологічному та психіатричному обліку не перебуває, до адміністративної або кримінальної відповідальності не притягалася. Батько дитини не працює, отримав ЧМТ внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, після чого став інвалідом третьої групи. В своїх запереченнях проти стягнення аліментів посилався, що його прибуток складає 1 174 грн щомісячно. [PERSON] впродовж всього сумісного спілкування з нею вів аморальний спосіб життя, на підставі чого вони ніколи не проживали однією сім`єю. Батько дитини ніяким чином не піклувався про доньку, не проявляв зацікавленості в її подальшій долі, не цікавився її успіхами, станом здоров`я, не утримував доньку матеріально, що підтверджуються листами з поліклініки та дитячого садочка. Також [PERSON] вказала, що на сьогоднішній день скалася небезпечна ситуація для дитини, оскільки батько відвідує доньку тоді, коли йому зручно, незважаючи на її стан здоров`я, її режим дня, не приймаючи до уваги рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області. Після спілкування з батьком дитина завжди починає плакати, іноді зовсім не бажає спілкування з ним, але батько наполягає на зустрічах, тому що він батько і такі зустрічі знову закінчуються істериками та капризами. Після чого донька погано спить уночі та у неї прогресує захворювання. Після спілкування з батьком дитина завжди починає плакати, тому що він її ображає, лякає своєю поведінкою, тягне її за руку проти волі до себе до дому або в інші місця, як на його думку, буде цікаво дитині. Він неодноразово забирав дитину без її присутності або її матері та вимикав телефон, або ж не відповідав на дзвінки, на підставі чого вона зверталася до правоохороних органів. На підставі викладеного [PERSON] просила зустрічний позов задовольнити, визначити місце проживання малолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , з матір`ю - з [PERSON] , [INFO] , за місцем проживання останьої. Встановити наступний порядок участі [PERSON] у виховані дочки, [PERSON] , [INFO] : - кожну другу та четверту в місяці середу з 18.00 год. до 19.00 год. у присутності мати, [PERSON] , або бабусі - [PERSON] , і тільки за згодою дитини. - кожну першу та третю в місяці суботу після перерви на денний сон з 15.00 год. до 17.00 год. у присутності мати - [PERSON] , або бабусі - [PERSON] , яка також проживає разом з нами і тільки за згодою дитини. (Приймаючи до уваги, стан здоров`я дитини, а саме: вторічна кардіоміопатія; бронхіальна астма, інтермітуючий перебіг, змішана, частково контрольована; респіраторна мікоплазмена інфекція; алергічний риніт, інтермітуючий перебіг; атопічний дерматит, а також те, що дитина не зовсім може самостійно слідкувати за собою щодо жіночої гігієною, вона не може залишатися у [PERSON] з ночівлею!). У святкові дні, тільки у присутності мати, [PERSON] , або бабусі - [PERSON] , за домовленістю батьків про день, час та місце відпочинку, без ночівлі у Відповідача за зустрічним позовом і тільки за згодою дитини. Попередити, що за умисне невиконання рішення суду або перешкоджання його виконанню настає кримінальна відповідальність у вигляді штрафу від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрти. 28 січня 2021 року [PERSON] надала відзив на позовну заяву, у якому просила відмовити у задоволенні первісного позову (а.с. 20-23, т. 1). Ухвалою суду від 01.02.2021 зустрічний позов прийнято до розгляду з первісним позовом. Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Справу постановлено розглядати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 107-108, т. 1). 03.02.2021 [PERSON] надав відповідь на відзив [PERSON] (а.с. 112-114, т. 1). У відповіді на відзив [PERSON] зазначив, що він систематично та у повному обсязі сплачує аліменти, однак [PERSON] вважає, що батько потрібен тільки для надання матеріального забезпечення, а у спілкуванні та вихованні дитини чинить перешкоди. Також [PERSON] голослівно зазначає, що він вчиняє насильство стосовно неї та доньки, однак саме ним надано докази її фізичного насильства щодо нього. Посилання матері доньки з приводу його негативного впливу на дитину формує лише [PERSON] та її матір. Вони на пустому місці влаштовують істерику та викликають поліцію, налаштовують доньку проти нього, постійно пояснюючи, що його треба боятися, навчає нічого не розповідати та обманювати. Саме через це він звернувся з позовом про встановлення графіку зустрічей з донькою наодинці без присутності відповідачки чи її матері. 10 лютого 2021 року від представника Департаменту служб у справах дітей по Холодногірському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надійшло клопотання про вилучення Служби з числа третіх осіб за неналежністю та залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (а.с. 117-118, т. 1). Ухвалою суду від 15.02.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради. Вказаною ухвалою також закрито підготовче провадження у справі та справа призначена до судового розгляду по суті (а.с.123-124, т. 1). 05.05.2021 від представника третьої особи Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надійшли пояснення по справі та висновок щодо визначення місця проживання малолітньої дитини та встановлення порядку участі позивача у вихованні доньки (а.с. 160-162, т. 1). В своїх поясненнях представник третьої особи зазначив, що Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради частково підтримує позовні вимоги [PERSON] , підтримує позовні вимоги [PERSON] в частині визначення місця проживання дитини, посилаючись, на те, що відповідачка виконує свої батьківські обов`язки, створила належні умови для проживання малолітньої дочки, просила справу розглядати без участі представника Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради. У своєму Висновку Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради зазначив, що під час розгляду та вивчення наданих до Департаменту документів, враховуючи рекомендації Комісії, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, як представник органу опіки та піклування, вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю [PERSON] , та встановити порядок участі [PERSON] у вихованні дочки, визначивши час: перша, третя субота місяця з 10.00 до 14.00, друга, четверта неділя місяця з 15.00 до 18.00, щовівторка та щочетверга з 16.00 до 19.00. Всі зустрічі за згодою дитини. 21 липня 2021 року у судовому засіданні [PERSON] уточнив позовні вимоги, у зв`язку зі зміною обставин просив визначити наступний порядок побачень з дитиною: особисті побачення кожну середу з 18.00 год. до 20.00 год. без присутності матері та бабці; перша, третя субота місяця з 12.00 до 16.00, друга, четверта субота місяця з 12.00 до 16.00 неділі з ночівлею за місцем проживання батька з урахуванням розпорядку дня дитини, стану здоров`я та особистого бажання; 1 тиждень на рік спільного відпочинку в літній період без супроводу матері та бабці. Зобов`язати [PERSON] та її матір [PERSON] не чинити перешкод в спілкуванні з дитиною. Уточнені позовні вимоги [PERSON] та його представник підтримали, позов просили задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позові. Проти задоволення зустрічного позову заперечували. [PERSON] та її представник заперечували проти задоволення первісного уточненого позову, просили у його задоволенні відмовити. Зустрічний позов просили задовольнити, посилаюсь на обставини, викладені у відзиві на позов та у зустрічній позовній заяві. Позивач за первісним позовом у судовому засіданні подав виписки КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Міщанінова» про знаходження на стаціонарному лікуванні за наслідками раніше перенесеної нейротравми від 2006 року та заявив клопотання про надання запиту до Харківської міської поліклініки № 26 щодо стану його здоров`я, яке ухвалою суду від 21.07.2021 було задоволено (а.с. 184-185, т. 1). У судовому засіданні 02 листопада 2021 року представник третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради підтримала письмові пояснення та висновок. Представник Виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області надав суду заяву з проханням розглядати справу без участі представника та постановити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб (а.с. 144-145, т. 1). Вислухавши пояснення сторін, їх представників, представника третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради та покази свідка, вивчивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне. Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу народилася донька - [PERSON] , [INFO] , батьками якої є сторони у справі, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 195 (а.с. 53, т. 1). Малолітня дитина [PERSON] з народження та по теперішній час проживає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , разом з матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] , що підтверджується довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб та довідкою про реєстрацію місця проживання особи (а.с. 12, 48, т. 1). 22 лютого 2016 року рішенням Ленінського районного суду м. Харкова стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дитини, [PERSON] , [INFO] , в розмірі 550 грн. щомісячно до її повноліття (а.с. 60, т. 1). 21 листопада 2018 року рішенням Ленінського районного суду м. Харкова позов [PERSON] до [PERSON] про зміну розміру стягнення аліментів задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дитини - [PERSON] , [INFO] , в розмірі ј частки всіх видів його заробітку щомісячно до досягнення дитиною повноліття, але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку (а.с. 63-64, т. 1). 17 серпня 2020 року рішенням Ленінського районного суду м. Харкова стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто додаткові витрати на утримання малолітньої доньки - [PERSON] у сумі 17590.17 грн. (а.с. 222-223, т. 1). Постановою Харківського апеляційного суду від 17.03.2021 вищевказане рішення суду скасовано, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] додаткові витрати на утримання доньки - [PERSON] в зазначеному розмірі 13120.17 грн. (а.с. 224-227, т. 1). 15 червня 2021 року ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова виконання постанови Харківського апеляційного суду від 17.03.2021 р. про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] додаткових витрат на утримання малолітньої дитини - [PERSON] на загальну суму 13120.17 грн розтрочив на один рік до 17.03.2022 р. рівними частинами по 1093 грн. (а.с. 228-230, т. 1). [PERSON] працює в ТОВ «Виробнича організація «Харків» з 04.01.2010 по теперішній час, що підтверджує характеристика від 11.09.2020 за вих. № 2194 та довідка про доходи (а.с. 49-50, т. 1). Згідно відповіді Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча клінічна лікарня № 19» Харківської міської ради від 24.09.2020 на запит адвоката, зазначено, що дитина - [PERSON] , [INFO] , перебуває на обліку в КНП «МДКЛ № 19» з дня народження. Батько дитини, [PERSON] , щодо стану здоров`я дочки з лікарями не спілкувався і не спілкується. У березні 2020 року [PERSON] була на прийомі у супроводі матері та батька, але [PERSON] до кабінету не заходив, з лікарями не спілкувався. На теперішній час станом здоров`я дитини не цікавиться (а.с. 55, т. 1). Згідно повідомлення Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 447» Харківської міської ради від 18.09.2020 за вих. № 01-37/58/2020, дитина [PERSON] , [INFO] , з 31.08.2018 р. є вихованкою КЗ «ДНЗ (ясла-садок) № 447». Мешкає за адресою: [ADDRESS] разом з мамою [PERSON] та бабусею [PERSON] . Вихованням займається мати та бабуся, які завжди цікавляться питанням щодо виховання [PERSON] , її успіхами, виявляють цікавість щодо консультацій і рекомендацій вихователя, регулярно відвідували батьківські збори. Батько дитини, [PERSON] , консультацій для батьків не відвідував, участі у батьківських зборах не приймав (а.с. 57, т. 1). З квітня 2019 року по теперішній час дитина, [PERSON] , [INFO] , вивчає англійську мову на Курсах іноземних мов «Euroschool», з вересня 2018 р. по теперішній час, навчається у гуртку сучасного танцю «9 Гарнізонного будинку офіцерів», що підтверджують довідки у матеріалах справи (а.с. 58-59, т. 1). З 1 вересня 2021 року дитина, [PERSON] , [INFO] , навчається в Харківській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 108 Харківської міської ради, з понеділка по п`ятницю відвідує гуртки: малювання й бальні танці. Щодо стану здоров`я дитини, встановлено, що з 2017 року дитині поставили діагноз вторічна кардіоміопатія; бронхіальна астма, інтермітуючий перебіг, змішана, частково контрольована, респіраторна мікоплазмена інфекція, алергічний риніт, інтермітуючий перебіг, атопічний дерматит, у зв`язку з чим малолітня дитина перебуває під наглядом лікарів, проходить відповідне обстеження та лікування. Зазначене підтверджується відповідними медичними довідками: виписками із медичної картки [PERSON] та консультативними висновками лікарів (а.с. 74-99, т. 1). Крім того, в матеріалах справи наявні виписки із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] із КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Міщанінова» від 13.05.2019 р. і 25.06.2021 р., в яких зазначено, що [PERSON] , [INFO] , знаходився на стаціонарному лікуванні внаслідок раніше перенесеної нейротравми у 2006 році, що спричинили епіприступи середньої частоти до 5-7 на місяць, нападу генералізованих судом, судорожного епідептіческого нападу з втратою свідомості, тривалістю 1-3 хвилини тощо (а.с. 175-176, т. 1). Відповідно виписки із медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] від 19.08.2021 КНП «Міська поліклініка № 26» Харківської міської ради, вбачається, що останній має діагноз: наслідки раніше перенесеної нейротравми у 2006 році, посттравматичний арахноідит, вестібуло-атактичний, посттравматичний психоорганічний синдроми. З 2012 року у хворого спостерігалися розгорнуті епілептичні напади середньої частоти. Постійно приймав антіконвульсанти. За останні 5 років пройшов курси стаціонарного лікування. 08 серпня 2019 року був визнаний інвалідом 3 групи безстроково. Протягом останнього року відмічає покращення стану. Напади втрати свідомості не спостерігалися (а.с. 192-193, 270, т. 1). З електронної переписки сторін вбачається, що позивач [PERSON] просить зустрічей з дитиною, однак між сторонами існують суперечки з даного приводу (а.с.176-179, т. 1). Також 24 січня 2022 року представник [PERSON] - [PERSON] надала суду для долучення до матеріалів справи численні відповіді з Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області з приводу зверненя [PERSON] щодо порушеня [PERSON] рішення опікунської ради № 629 від 21.10.2020, протиправної поведінки [PERSON] відносно неї та доньки тощо (а.с. 247-250, 252, т. 1). Згідно висновку практичного психолога [PERSON] від 29.06.2020 року, а саме отриманих у результаті діагностичних даних встановлено, що рівень розвитку та особливості емоційно-вольової сфери дитини відповідають віковій нормі. Ознак порушень у психічному розвитку дитини не виявлено. [PERSON] перебуває у стані емоційної напруги, відчуває потребу в зниженні тривоги, прагне до психологічного та фізичного комфорту. На даний момент в психоемоційному ставлені [PERSON] до батька виявлено ознаки тривоги та страху. Вона не сприймає батька як авторитетну особу та члена родини. Грунтуючись на даних діагностичного висновку, можна припустити, що спілкування з батьком приносить дитині дискомфорт і тому на даний момент, можливо, [PERSON] не відчуває потреби в близьких стосунках з ним (а.с. 4-6, т. 2). У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що практично кожне відвідування батьком дитини закінчується сварками між сторонами та викликом поліції, що негативно відображається на психоемоційному стані дитини. Зазначила також, що [PERSON] має неврівноважений психоемоційний стан, у зв?язку з перенесеною у 2006 році травмою голови, має епілептичні напади, тому дитина не може зустрічатись з батьком без нагляду матері. 21 жовтня 2020 року Виконавчим комітетом Харківської міської ради Харківської області було прийнято рішення, яким встановлено порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки, [PERSON] , [INFO] , визначивши час: перша, третя субота місяця з 15.00 год. до 18.00 год.; щосереди з 17.30 год. до 19.30 год. Усі зустрічі в присутності матері дитини [PERSON] , або бабусі, [PERSON] (а.с. 8, т. 1). 10.02.2022 суду наданий висновок Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради щодо встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки, [PERSON] , [INFO] (а.с. 253-254, т. 1). У Висновку визначене місце проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю [PERSON] , та встановлений порядок участі [PERSON] у вихованні дочки, визначивши час: перша, третя субота місяця з 10.00 до 14.00, друга, четверта неділя місяця з 15.00 до 18.00, щовівторка та щочетверга з 16.00 до 19.00. Всі зустрічі за згодою дитини. Оцінивши надані докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року (далі - Декларація), у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і, в усякому випадку, в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованою Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Частиною 1 ст. 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків. Згідно статті 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращім інтересам дитини. У статті 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування. Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно врахувати дві умови: по-перше, у найкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року). Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (HANTv. UKRAINЕ, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). Згідно зі ст. 7 СК України жінка та чоловік мають рівні права й обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини від 20 листопада 1989 року, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Тлумачення положень ст. 18, частин 4, 5 ст. 19, ч. 1 ст. 158, ч. 2 ст. 159 СК України дає підстави для висновку, що будь-хто із батьків може звернутися до органу опіки та піклування для визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони в шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє щодо дитини. Відповідно до статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. У положеннях частини 2, 3 статті 157 СК України зазначено, що той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх заміняють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Відповідно до статті 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. У відповідності з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Самостійно і добровільно сторони не можуть визначитися із спільною участю у вихованні та утриманні спільної дитини, а тому порушено питання про участь у вихованні та вільному спілкуванні з їх малолітньою дитиною батька, який мешкає окремо від дитини. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини, у тому числі періодичні чи систематичні побачення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення). В окремих випадках, якщо це зумовлено інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Частиною 6 статті 19 СК України передбачено, що суд може не погодитися із висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обгрунтованим, суперечить інтересам дитини. Орган опіки та піклування може визначити місце зустрічі батька з дитиною, періодичність та їх тривалість. Висновок органу опіки та піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення, та ретельному їх з`ясуванні. Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Враховуючи рівні права батька щодо дитини із її матір`ю, все ж, при визначенні конкретних способів участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею, слід брати до уваги, найперше, інтереси дитини, оскільки їй не має бути завдано шкоди такими конкретними способами участі, які встановлюються для батька. Тож в даному випадку має бути розумний баланс між забезпеченням належного батьківського виховання, реалізацією батьком своїх прав, і інтересами дитини. Відповідачем [PERSON] були надані підтвердження щодо її звернень до правоохоронних органів відносно протиправної поведінки позивача по відношенню до неї та дитини, при цьому, відомості про притягнення позивача до відповідальності, чи встановлення його вини у діях, про які зазначає відповідач - надані докази не містять. З матеріалів справи вбачається наявність непорозуміння сторін щодо участі у вихованні дитини, навіть конфліктних ситуацій. Негативний вплив на психоемоційний стан малолітньої дитини та її розвиток спричиняють конфлікти, які виникають між її батьками на ґрунті неприязних стосунків, мимовільним свідком яких стає дитина. Водночас, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, враховує принцип рівності прав батьків у вихованні дитини, а також інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, вік дитини та її розпорядок дня, бажання батька на участь у вихованні та спілкуванні зі своєю донькою, наявність конфлікту між батьками, відсутність обставин, які б могли бути підставою для обмеження права батька на спілкування з дитиною, необхідність її спілкування як з батьком, так і з матір`ю, які не можуть самостійно визначити порядок участі у вихованні доньки, а також відомості щодо психоемоційного стану дитини [PERSON] , яка згідно психологічного висновку проявляє до батька ознаки тривоги та страху, відомості щодо стану здоров`я дівчинки з урахуванням її встановлених діагнозів, потреби дотримання режиму дня, недопустимості нервових стресів, тому суд вважає визначити наступний порядок участі [PERSON] у вихованні доньки: другу та четверту середу місяця з 18.00 год. до 19 год. 30 хв.; першу та третю суботу місяця з 10.00 год. до 14.00 год. Суд також бере до уваги вік дитини п`ять років, тривалу перерву у її спілкуванні з батьком, у зв`язку з чим для створення довірчих відносин між батьком і дитиною потрібен час, протягом якого поступово буде відбуватися налагодження спілкування і формування емоційної прихильності дочки до батька. Крім того, суд також бере до уваги стан здоров`я батька дитини, який переніс нейротравму та має розгорнуті епілептичні напади середньої частоти. Хоча, після лікування [PERSON] і має покращення стану, однак основне спілкування дитини з батьком має відбуватися у присутності матері дитини [PERSON] та за згодою дитини. Щодо встановлення зустрічей батька з дитиною на літніх канікулах та у святкові дні суд вважає, що така вимога перебуває у площині договірного врегулювання питання щодо виконання батьківських обов`язків між сторонами. Крім того, з урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, батьки не позбавлені права в майбутньому змінити як добровільно, так і в судовому порядку встановлений судовим рішенням у цій справі спосіб участі у вихованні дитини, що буде відповідати інтересам дитини. Вказані способи участі в даній період з урахуванням фактичних обставин, відповідатиме принципу «найкращих інтересів дитини», який є пріоритетним при вирішенні цієї справи. Стосовно визначення місця проживання дитини з матір`ю суд зазначає наступне. Пункт 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» наголошує, що при вирішенні спору про місце проживання дитини належить звертати особливу увагу на її вік та з`ясовувати, з ким із батьків вона бажає проживати. Судам слід враховувати також положення ст. 160 СК України, якою передбачено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків, яка досягла десяти років, - за спільною згодою батьків та самої дитини, а місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою. Суд враховує малолітній вік [PERSON] , яка постійно проживає з матір`ю та має з нею тісний зв`язок, прихильність дівчинки до матері та необхідність в цьому віці в постійній материнській ласці та турботі. При ухваленні рішення суд першочергово враховує інтереси дитини, забезпечення сталості її соціальних зв`язків з матір`ю, добросовісне виконання [PERSON] батьківських обов`язків, створення для дитини необхідних умов для проживання та розвитку, забезпечення його усім необхідним, а також відсутність виключних обставин, які б унеможливлювали проживання дитини з матір`ю, чи негативно впливали на її виховання та розвиток. Суд вважає, що проживання [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю відповідає її інтересам, тому визначає місце проживання малолітньої дитини разом з матір`ю за місцем проживаня останньої. Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв?язку з частковим задоволенням первісного та зустрічного позовів, суд стягує з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати в сумі 454 грн. 00 коп., а також стягує з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати в сумі 454 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial