Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-14 00:00:00

07.06.2021 року позивач [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про скасування протоколу комісії з розгляду актів про порушення від 24.04.2019 року № 021. Позовну заяву обґрунтовує тим, що ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО», яке перейменоване в ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" 07.03.2019 року складено акт про порушення № 040825 в [ADDRESS] біля КТП-378 біля точки обліку абонента. Як зазначено у вказаному акті, порушення полягало у самовільному підключенні струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії; електроенергія, що споживається через самовільне підключення, розрахунковим засобом обліку не обліковується. В акті також вказано, що він складений за участі споживача [PERSON] (позивач), а під час складання акту проведено відео та фотофіксацію. На підставі акту відповідачем прийнято рішення комісії з розгляду актів про порушення, яке оформлене протоколом від 24.04.2019 року № 021, згідно з яким визначено: акт підлягає нарахуванню згідно Методики (не вказано якої) п. 5 протоколу; порушення, що сталося, кваліфіковане як вчинене з вини споживача відкритим способом п. 6 протоколу; акт підлягає розрахунку згідно з п. 7.6. ПРЕЕ, п. 3.1.5 Методики п. 7 протоколу; Величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по перерізу провідників, якими виконане самовільне підключення, за період 183 дні з 06.09.2018 року по 07.03.2019 рік. Згідно з розрахунком нарахована за на підставі Протоколу сума, що пред`явлено до сплату позивачу, становить 627 973,54 грн. Позивач вказував, що вважає вказаний вище протокол незаконним у зв`язку з чим він підлягає скасуванню з таких підстав. Акт про порушення складався представниками позивача за відсутності [PERSON] або його представника. 07.03.2019 року [PERSON] перебував протягом всього робочого дня на роботі в м. Києві, що підтверджується довідкою від 20.07.2020 року № 28 з місця роботи Громадської організації «Український центр економічних і політичних досліджень імені Олександра Розумкова», що виключає можливість присутності при складанні ата про порушення. Крім того, відповідно до нотаріально посвідченої заяви від 09.04.2021 року [PERSON] , який був свідком подій 07.03.2019 року біля КТП-378, позивач не був присутнім під час складання акту про порушення, а представники відповідача самовільно зірвали замки з металевого паркану та дверей КТП та проникли у приміщення. Таким чином позивач не мав можливості реалізувати жодне з прав, передбачених Правилами, Методикою та іншими нормативними актами, для захисту своїх прав та законних інтересів. Крім того, акт, наданий на підпис [PERSON] не містив рукописних написів щодо присутності [PERSON] (на титульній сторінці акту), а також в пунктах 5 та 9 акту про порушення. Тобто ці відомості були заповнені вже після проставляння підпису свідком. Крім того, позивач відзначав, що КТП - 378 є окремо розташованою спорудою, огородженою, і знаходиться за межами домоволодіння позивача. Крім того, вхід за огорожу, а також двері КТП-378 мають замки. Виходячи з фотоматеріалів, наданих відповідачем на запит адвоката, порушення було виявлено всередині, а не зовні вказаного КТП. Позивачу не відомо про те, яка особа/особи та в який спосіб надали доступ 07.03.2019 року представникам відповідача, оскільки позивач при цьому не був присутній. Представники відповідача, достеменно знаючи, що КТП-378 не є власністю відповідача, самовільно та протиправно отримали 07.03.2019 року доступ до КТП-378. Крім того, вважаю, що такий доступ відповідач має постійно, що підтверджується актом від 30.05.2020 року № 151650, складеним контролером позивача, в якому зазначені показники приладу обліку електричної енергії позивача, тоді як прилад обліку встановлено безпосередньо в КТП-378. Оскільки представники відповідача мають безперешкодний доступ до КТП-378, немає жодних підстав для звинувачення позивача у вчиненні порушення, зазначеного в акті від 07.03.2019 року. В акті про порушення зазначено: «Перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив ПРРЕЕ, п. 7.6., а саме: самовільне підключення струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії. Енергія, що споживається через самовільне підключення, розрахунковим засобом обліку не обліковується». Відповідно до п. 7 протоколу від 24.04.2019 року № 021 засідання комісії з розгляду акту про порушення акт підлягає розрахунку згідно з п. 7.6. ПРЕЕ, п 3.1.5 Методики (не зазначено якої саме). Однак п. 7.6. ПРЕЕ не містить жодних порядків, алгоритмів, формул для нарахування, а пункту 3.1.5 в Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією немає взагалі. Крім того, в порушення порядку прийняття рішення комісією протокол не містить жодного посилання на те, яким чином встановлена причетність споживача (позивача) до порушення, а також не зазначено відомостей щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Окрім недотримання відповідачем порядку складання акту про порушення, порядку прийняття та оформлення рішення комісії, немає жодного доказу, який би свідчив про те, що позаоблікове приєднання в КТП-378 (якщо таке дійсно було) по-перше є наслідком дій саме позивача або він несе відповідальність за дії третіх осіб, а по друге електрична енергія у такий спосіб споживалася саме позивачем, адже в акті не вказано, які саме об`єкти/суб`єкти приєднані таким чином. На підставі вище наведеного, позивач просив суд, скасувати протокол ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (нині ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б, код ЄДРПОУ 232431188) комісії з розгляду актів про порушення від 24.04.2019 року № 021. 07.06.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито загальне позовне провадження у справі. 21.07.2021 року представником відповідача через канцелярію суду зареєстровано заяву про зупинення провадження у справі. 22.07.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області заяву представника відповідача про зупинення провадження у справі залишено без задоволення. 13.09.2021 року представником позивача зареєстровано заяву про забезпечення доказів. 28.09.2021 року представником відповідача через канцелярію суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому він вказав, що 07.03.2019 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» проводилася технічна перевірка за місцем знаходження електричного обладнання Споживача за адресою: Київська область, с. Горенка, вул. Кочубинського, 2 біля КТП-378. 19.06.2020 року у відповідності до умов Договору та п. 8.2.5 ПРРЕЕ, уповноваженими представниками відповідача при пред`явленні ними службових посвідчень, у присутності споживача було виконано технічну перевірку електроустановок, що належать позивачу. Під час проведення перевірки дотримання споживачем ПРРЕЕ уповноваженими представниками ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі» на місці було виявлено порушення, а саме: самовільне відключення струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії. Електроенергія, що споживається через самовільне підключення розрахунковими засобами обліку не обліковується. Виявлене порушення ПРРЕЕ було оформлене Актом про порушення ПРРЕЕ № 040845 за присутності представників відповідача та свідків. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення, крім того порушення зафіксовано фотоматеріалами. Позивач від підпису відмовився, тому відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ було залучено три свідки, про що свідчать їх підписи в акті про порушення. Акт про порушення було складено коректно із дотриманням вимог чинного законодавства, зокрема ПРРЕЕ. Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по Акту про порушення ПРРЕЕ № К040845 проводився відповідно до вимог визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин. Рахунок було проведено згідно п. 3.1.5 Методики, що зазначено у протоколі засідання комісії № 021 від 24.04.2019 року. На підставі вище наведеного, відповідач просив суд, відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 04.10.2021 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано відповідь на відзив, в якому вона вказала, що безпідставними є посилання відповідача на п.п. 2.3.3, 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки цілісність приладу обліку, яким забезпечується облік спожитої відповідачем енергії, пломб та пломбу вального матеріалу порушені не були і це вказано в акті технічної перевірки, в акті про порушення від 07.03.2019 року. Крім того відповідач посилається на вказані пункти, за якими відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії і пломб відповідно до акта про пломбування покладається на власника електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Заперечувала факт присутності позивача під час складання акту про порушення, посилаючись на наявну в матеріалах справи довідку з місця роботи, з якої вбачається, що він цілий день був на роботі. Відмічала, що відповідач не надає ніяких доказів на спростування твердження позивача про те, що відповідач має необмежений доступ до КТП-378, що підтверджується актом від 30.05.2020 року № 151650. Крім того відзначала, що відповідач не висловив жодного заперечення на твердження позивача про самовільне отримання доступу представниками відповідача до КТП-378 без відома, без присутності та без згоди позивача під час складання акту про порушення 07.03.2019 року так і 30.05.2020 року. Таким чином, позивач не мав можливості реалізувати жодне з прав, передбачених правилами, методикою та іншими нормативними актами, для захисту своїх прав та законних інтересів. Відповідачем не надано жодного доказу, який би свідчив про те, що поза облікове приєднання в КТП-378 є наслідком дії саме позивача або він несе відповідальність за дії третіх осіб, і що електрична енергія у такий спосіб споживалась саме позивачем, адже в акті не вказано, які саме об`єкти/суб`єкти приєднанні таким чином. На підставі вище наведеного просила суд позов задовольнити у повному обсязі. 04.10.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області постановлено заяви представника позивача про витребування доказів задовольнити та витребувати від ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі», код ЄДРПОУ 232431188 (08132, Київська обл., місто Вишневе, вул. Київська, 2-Б) копію відеозапису (відеозаписів), зробленого представниками відповідача 07.03.2019 року під час отримання доступу до КТП-378, виявленні порушення та складанні акта про порушенні № 040845, копії документів: посадової інструкції [PERSON] , який є працівником відповідача керівником підрозділу з рейдової роботи центру з технічного аудиту департаменту технічного аудиту, в тому числі зі змінами за період 2019-2021 роки; положення про підрозділ з рейдової роботи центру з технічного аудиту департаменту технічного аудиту; документів відповідача щодо встановлення особистих планів/показників ефективності роботи [PERSON] ; положення або іншого регламентуючого документа (документів) щодо порядку та умов заохочення (преміювання) працівників відповідача за результатами виявлення порушень. 28.10.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області постановлено заяви представника позивача про витребування доказів задовольнити та витребувати від ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» оригінал акту про порушення від 07.03.2019 №040845. Витребувати від Громадської організації «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕКОНОМІЧНИХ І ПОЛІТИЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ІМЕНІ ОЛЕКСАНДРА РАЗУМКОВА», код ЄДРПОУ 20063407 (01025, м. Київ, вул. Десятинна, будинок 4/6) інформацію на якій посаді працює [PERSON] в ГО «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕКОНОМІЧНИХ І ПОЛІТИЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ІМЕНІ ОЛЕКСАНДРА РАЗУМКОВА» та надати належним чином завірений табель обліку робочого часу за підписом відповідної особи відділу кадрів з підтвердженням її посади наказом про прийняття на роботу. 25.11.2021 року через канцелярію суду представником відповідача було подано заперечення на відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що 07.03.2019 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» проводилася технічна перевірка за місцем знаходження електричного обладнання Споживача за адресою: Київська область, с. Горенка, вул. Кочубинського, 2 біля КТП-378. 19.06.2020 року у відповідності до умов Договору та п. 8.2.5 ПРРЕЕ, уповноваженими представниками відповідача при пред`явленні ними службових посвідчень, у присутності споживача було виконано технічну перевірку електроустановок, що належать позивачу. Під час проведення перевірки дотримання споживачем ПРРЕЕ уповноваженими представниками ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі» на місці було виявлено порушення, а саме: самовільне відключення струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії. Електроенергія, що споживається через самовільне підключення розрахунковими засобами обліку не обліковується. Виявлене порушення ПРРЕЕ було оформлене Актом про порушення ПРРЕЕ № 040845 за присутності представників відповідача та свідків. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена Акті про порушення, крім того порушення зафіксовано фотоматеріалами. Позивач від підпису відмовився, тому відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ було залучено три свідки, про що свідчать їх підписи в акті про порушення. Акт про порушення було складено коректно із дотриманням вимог чинного законодавства, зокрема ПРРЕЕ. Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по Акту про порушення ПРРЕЕ № К040845 проводився відповідно до вимог визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин. Рахунок було проведено згідно п. 3.1.5 Методики, що зазначено у протоколі засідання комісії № 021 від 24.04.2019 року. На підставі вище наведеного, відповідач просив суд, відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 25.11.2021 року представником відповідача через канцелярію суду зареєстровано клопотання про долучення завірених належним чином документів: посадової інструкції [PERSON] , який є працівником відповідача керівником підрозділу з рейдової роботи центру з технічного аудиту департаменту технічного аудиту. 05.01.2022 року представником відповідача через канцелярію суду зареєстровано клопотання про долучення документів: оригінал акту про порушення № К040845 від 07.03.2019 року з додатками до нього, відеозапис, знятий при складанні акту про порушення № К040845 від 07.03.2019 року, листи № 03/800/1953 від 20.03.2019 року, № 03/800/3482 від 11.05.2019 року. 10.01.2022 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заяву про виконання ухвали суду від 28.10.2021 року та надану суду: інформацію Громадської організації «УКРАЇНСЬКИЙ ЦЕНТР ЕКОНОМІЧНИХ І ПОЛІТИЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ІМЕНІ ОЛЕКСАНДРА РАЗУМКОВА» про те, на якій посаді працював [PERSON] у вказаній громадській організації, викладену у довідку від 07.12.2021 року № 148 та виписку з табеля обліку використання робочого часу за березень 2019 року щодо [PERSON] 10.01.2022 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заяву про долучення доказів, а саме висновку експерта № 45/21 від 20.12.2021 року за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою [PERSON] від 14.12.2021 року, копію картки атестованого судового експерта, копію заяви [PERSON] про проведення почеркознавчої експертизи, копію договору від 14.12.2021 року № 09-12/2021, копію рахунку-фактури № 14-12 від 14.12.2021 року на суму 13000,00 грн, копію квитанції 0.0.2380666601.1 за 15.12.2021 року на суму 13000,00 грн. 10.01.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, знаходить що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За нормами ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Суд надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, судам належить зважати й на його ефективність з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У п. 145 рішення від 15.11.1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahalv. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст. 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьев проти України" від 05.04.2005 (заява № 38722/02). Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду по справі № 911/1010/19 зазначив, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недорахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. З врахуванням вищенаведеного вбачається, що чинне законодавство дозволяє споживачу оскаржити в судовому порядку саме рішення комісії з розгляду акту про порушення, яке оформлене протоколом, а не сам факт про порушення, який за рішенням комісії може бути задоволений або ж скасований. Судом встановлено, що позовна заява містить вимоги про скасування протоколу ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (нині ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б, код ЄДРПОУ 232431188) комісії з розгляду актів про порушення від 24.04.2019 року № 021. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО», яке перейменоване в ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" 07.03.2019 року складено акт про порушення № 040825 в [ADDRESS] біля КТП-378 біля точки обліку абонента. Як зазначено у вказаному акті, порушення полягало у самовільному підключенні струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії; електроенергія, що споживається через самовільне підключення, розрахунковим засобом обліку не обліковується. В акті також вказано, що він складений за участі споживача [PERSON] (позивач), а під час складання акту проведено відео та фотофіксацію. На підставі акту відповідачем прийнято рішення комісії з розгляду актів про порушення, яке оформлене протоколом від 24.04.2019 року № 021, згідно з яким визначено: акт підлягає нарахуванню згідно Методики (не вказано якої) п. 5 протоколу; порушення, що сталося, кваліфіковане як вчинене з вини споживача відкритим способом п. 6 протоколу; акт підлягає розрахунку згідно з п. 7.6. ПРЕЕ, п. 3.1.5 Методики п. 7 протоколу; Величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по перерізу провідників, якими виконане самовільне підключення, за період 183 дні з 06.09.2018 року по 07.03.2019 рік. Згідно з розрахунком нарахована за на підставі Протоколу сума, що пред`явлено до сплату позивачу, становить 627 973,54 грн. Доказами які містяться в матеріалах справи, встановлено, що 07.03.2019 року [PERSON] перебував протягом всього робочого дня на роботі в м. Києві, що підтверджується довідкою від 20.07.2020 року № 28 з місця роботи Громадської організації «Український центр економічних і політичних досліджень імені Олександра Розумкова», що виключає можливість його присутності при складанні ата про порушення. Крім того, відповідно до нотаріально посвідченої заяви від 09.04.2021 року [PERSON] , який був свідком подій 07.03.2019 біля КТП-378, позивач не був присутнім під час складання акту про порушення. Таким чином позивач не мав можливості реалізувати жодне з прав, передбачених Правилами, Методикою та іншими нормативними актами, для захисту своїх прав та законних інтересів. Крім того, акт, наданий на підпис [PERSON] не містив рукописних написів щодо присутності [PERSON] (на титульній сторінці акту), а також в пунктах 5 та 9 акту про порушення. Судом також встановлено, що КТП - 378 є окремо розташованою спорудою, огородженою, і знаходиться за межами домоволодіння позивача. Крім того, вхід за огорожу, а також двері КТП-378 мають замки. Виходячи з фотоматеріалів, наданих відповідачем на запит адвоката, порушення було виявлено всередині, а не зовні вказаного КТП. Такий доступ відповідач має постійно, що підтверджується актом від 30.05.2020 року № 151650, складеним контролером позивача, в якому зазначені показники приладу обліку електричної енергії позивача, тоді як прилад обліку встановлено безпосередньо в КТП-378. В акті про порушення зазначено: «Перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив ПРРЕЕ, п. 7.6., а саме: самовільне підключення струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії. Енергія, що споживається через самовільне підключення, розрахунковим засобом обліку не обліковується». Відповідно до п. 7 протоколу від 24.04.2019 року № 021 засідання комісії з розгляду акту про порушення акт підлягає розрахунку згідно з п. 7.6. ПРЕЕ, п. 3.1.5 Методики (не зазначено якої саме). Однак п. 7.6. ПРЕЕ не містить жодних порядків, алгоритмів, формул для нарахування, а пункту 3.1.5 в Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією немає взагалі. Крім того, в порушення порядку прийняття рішення комісією протокол не містить жодного посилання на те, яким чином встановлена причетність споживача (позивача) до порушення, а також не зазначено відомостей щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон), споживачі енергії - суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю. Відповідно ст. 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відповідно до ст. 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі Правила) визначено, що акт про порушення документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Відповідно до п. 5.1.1 Правил, оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору. Згідно підпунктів 19, 20 п. 5.5.5 Правил, споживач зобов`язаний своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.п. 8.2.4, 8.2.5 Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Відповідно до п. 8.2.6 Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.6. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Тобто розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, який має надаватися споживачу, не позбавляє відповідача обов`язку вказати ці дані безпосередньо в протоколі і ці відомості є обов`язковими для даного виду документа. Постановою НКРЕКП від 04.05.2006 року № 562 (втратила чинність на підставі Постанови НКРЕКП № 1525 від 18.07.2019 року) затверджено Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), пунктами 4.1.- 4.8 якої також визначається порядок складання акту про порушення. Так п. 4.1. Методики визначено, що акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Відповідно до п. 4.5. Методики працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. Натомість акт про порушення складався представниками відповідача за відсутності [PERSON] або його представника. Суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять висновку експертизи, який би стверджував, що дійсно відбулося несанкціоноване втручання саме позивача в роботу КТП-378 та, що електрична енергія внаслідок такого втручання споживалася саме позивачем, адже в акті про порушення не вказано, які саме об`єкти/суб`єкти приєднанні таким чином. Крім того слід зазначити, що складання акту про порушення відбулось без участі позивача. З огляду на зазначене, споживач був позбавлений можливості надати свої доводи та міркування, заявити вимоги про залучення інших представників. При перевірці 07.03.2019 року КТП-378, представники ТОВ «Київобленерго» підтвердили наявність пломб № с14174022, № 6455427 та № ВА с 14174021, та їх цілісність. Вказали також, що стан індикаторів постійного (змінного) магнітного або електричного полів М 8581206 в наявності та не пошкоджені. В Акті про порушення зафіксовано інформацію про повірку приладу в 2013 році, що пломби заводу не порушені. Судом встановлено, що між сторонами у справі склалися правовідносини, які регулюються статтею 714 ЦК України. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Суд, дослідивши матеріали справи, установив, що акт про порушення, який би стверджував, що дійсно відбулося несанкціоноване втручання позивача в роботу електроприладу відсутній. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Оскаржуване рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. Враховуючи вище викладене, позовні вимоги про скасування протоколу комісії з розгляду актів про порушення від 24.04.2019 року № 021 підлягають задоволеню судом у повному обсязі. Стаття 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача. Враховуючи викладене,

Outcome: approved