Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-15 00:00:00

У грудні 2021 року позивач [PERSON] звернулась до Печерського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про поновлення строків на прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку тривалістю три місяці з для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка проживала за адресою [ADDRESS] . Вказана квартира є спадковим майном. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після померлої. Інших спадкоємців першої черги немає. У грудні 2021 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак їй було усно відмовлено в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, оскільки вона не проживала за однією адресою зі спадкодавцем, та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку. Позивач своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з необізнаністю в законодавстві, вважала, що фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном вона прийняла спадщину, оскільки доглядала за спадкодавцем. Крім того слід врахувати,що перебіг строку співпав з суворими карантинними заходами в зв`язку з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2». Тому, враховуючи усну відмову нотаріуса та бажання прийняти спадщину, позивач вимушена звернутися до суду зданим позовом. Ухвалою суду від 16грудня 2021 року відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження без повідомлення сторін (а.с. 13). 14 лютого 2022 року представник відповідача Мартинюк К.Е. направив до суду відзив на позовну заяву (а.с. 17-20), відповідно до якого просив суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у відсутності представника відповідача. Представник відповідача зазначає, що згідно із свідоцтвом про смерть [PERSON] померла [INFO] . Як вбачається з матеріалів, доданих до позовної заяви позивач є рідною донькою [PERSON] та спадкоємцем першої черги. Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суду слід звернути увагу на наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Однак, позивачем не надано доказів щодо існування перешкод для оформлення спадкової справи у нотаріальному порядку, а саме відсутня постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Ухвалою суду від 28 липня 2022 року суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначивши підготовче засідання на 12 годину 28 вересня 2022 року (а.с. 22). Ухвалою суду від 29 вересня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 9 год. 30 хв. 16 грудня 2022 року (а.с. 31). Позивач до судового засідання не з`явилась, належним чином була повідомлена (а.с. 35). 19 грудня 2022 року представник позивача [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи без участі позивача, просив суд розглянути справу по суті, позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити (а.с. 37-39). Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, до судового засідання не з`явився (а.с. 36). У відзиві від 14 лютого 2022 року представник відповідача Мартинюк К.Е. просив суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно з чинним законодавства та слухати справу у відсутність представника відповідача (а.с. 17-20). Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Суд, у порядку загального позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка проживала за адресою [ADDRESS] . Вказана квартира є спадковим майном. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після померлої. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Стаття 1261 ЦК України передбачає у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з позовної заяви позивач є рідною донькою [PERSON] та спадкоємцем першої черги. Відповідно до ст. 1268 ЦК України передбачено, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців з дня відкриття спадщини не заявив про відмову від неї. Позивач звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини відразу після закінчення строку вступу в спадщину. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначений строк для прийняття спадщини, який становить шість місяців і починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 цього кодексу, суд може за його позовом визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно абз. З п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 визначено, що той зі спадкоємців, хто має право на обов`язкову частку і не проживав зі спадкодавцем на день його смерті та не подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її. Перебіг строку для прийняття спадщини співпав із суворими карантинними заходами в зв`язку з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2» та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. Введено в дію превентивні заходи для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2, що обмежувало вільну реалізацію цивільних прав людини. Законодавством не визначеного точного переліку причини, які є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Однак, згідно з ч. 2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» № 671/97-ВР (далі - Закон № 671/97-ВР) форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами. На початку 2020 року у зв`язку з поширенням коронавірусної інфекції і введенням карантинних заходів Законом України «Про запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 530-IX перелік обставин, які вважаються форс-мажорними, був доповнений новою підставою - «карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України». Так, аналізуючи зазначені норми, можливо узагальнити, що карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України є обставиною непереборної сили Відповідно до абз. 6 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, перебіг строку прийняття спадщини позивачем співпав із суворими карантинними заходами в зв`язку з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2-2», що є поважними причинами, пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вступу спадкоємця в спадщину. Таким чином, у зв`язку з викладеним, обґрунтованістю вимог позивача, суд дійшов висновку про задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved