Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-14 00:00:00

У липні 2022 року\~Чернівецька міська рада звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення з кожного з них по 6330,56 грн. безпідставно збережених коштів - орендної плати за використання без правовстановлюючих документів земельної ділянки площею 0,1509\~га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] під кадастровим номером 7310136300:01:002:0015 та використання якої є платним у відповідності із вимогами ст.206 Земельного кодексу України, у період з 19.07.2019\~року р. по 08.08.2019\~рік, оскільки не отримання доходів від використання земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності у зв`язку із не укладенням договору оренди землі, порушує інтереси відповідної територіальної громади та інтереси держави, а тому вимагає від органу місцевого самоврядування, який зобов`язаний їх захищати, вжиття заходів щодо стягнення вказаних коштів в зв`язку із тим, що добровільно сплатити ці кошти відповідачі відмовляються. Ухвалою суду від 25.07.2022 року відкрито провадження у справі та постановлено її розгляд проводити порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 26.09.2022 року до суду надійшов відзив представника відповідачки [PERSON] адвоката Мар`яна І.С. на позовну заяву, в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки частки відповідачів у приміщенні за адресою: [ADDRESS] не є рівними, зокрема [PERSON] належить його 7/1000 часток. Таким чином, оренда плата позивачем розрахована неправильно і нічим, на думку адвоката, не підтверджена. 12.10.2022 року представник [PERSON] адвокат Поляк М.В. надала суду відзив на позов, в якому просила відмовити у задоволенні його вимог до цього відповідача, оскільки останній не був повідомлений про необхідність оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку або оформлення документів щодо надання земельної ділянки в оренду в зв`язку з не проживанням за вказаною у відповідному листі позивача адресою, оскільки за рік до та після розірвання шлюбу з [PERSON] мешкав в іншій квартирі за договором найму від 15.01.2018 року. Крім того, відповідачу не було відомо і про наявність укладеного між позивачем та ТДВ\~«Трембіта» договору оренди земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] та про рішення позивача від 04.09.2018 р. №1411\~про його припинення. [PERSON] не запрошувався на сесію Чернівецької міської ради під час прийняття вказаного рішення, його копію йому направлено не було. Також відповідач звернувся до позивача із пропозицією укласти з ним окремо договір оренди частини спірної земельної ділянки, проте позивачем її було проігноровано. Таким чином, [PERSON] здійснював дії, спрямовані на отримання можливості правомірного користування ним земельною ділянкою, яка є комунальною власністю позивача, однак, вимушено користується нею без правової підстави, оскільки позивач не забезпечив йому можливість укладення договору оренди землі. Натомість, орган місцевого самоврядування в судовому порядку намагається стягнути з відповідача ніби - то збережені кошти орендної плати. Представник відповідачки [PERSON] адвокат Веретенко Є.О. відзив на позов подав 19.10.2022 року, просив суд у задоволенні позовних вимог повністю відмовити з наступних підстав. Об`єктами нерухомості за адресою: [ADDRESS] володіють декілька осіб, а тому розмір безпідставно збережених коштів слід розраховувати пропорційно площі належних відповідачам на праві власності приміщень, а не в рівних частинах. Крім того, адвокат вказав у відзиві, що для здійснення розрахунку орендної плати з 19.07.2019 по 08.08.2019 року рр. Чернівецька міська рада використала витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.04.2021 року № 549, тоді як просить стягнути кошти за період 2019 року, а не за 2021 рік, а тому розрахунок позивача безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю не може бути взятий до уваги. Одночасно адвокат відповідача Мельничук В.Ю. звернув увагу суду на те, що позивач обізнаний про наявність мети у Відповідачів на укладення договору оренди спірної земельної ділянки, про що свідчить відповідне листування між ними, а, отже, саме Чернівецька міська рада допустила, на його думку, необґрунтоване зволікання у оформленні договірних відносин, а тому спірне майно (земельна ділянка) не може вважатися набутим чи збереженим Відповідачами без достатніх правових підстав, в зв`язку із чим правила ст.\~1212\~ЦК України на спірні правовідносини не поширюються. \~ \~ \~ У\~своїй відповіді\~від 19.10.2022\~року на\~відзиви відповідачів:\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~представник Чернівецької\~міської ради\~вказала,\~що вони не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, дійсних обставинах справи, а тому не спростовують доводи позову. Так, наявними у справі доказами, а саме інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно доводиться, що відповідачі у період з 19.07.2019р. по 08.08.2019р. були власниками нерухомого майна по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Набуваючи право власності на приміщення, вони повині були передбачити наслідки у виді виникнення додаткових обов`язків, в тому числі щодо внесення плати за землю комунальної власності. \~ \~ \~ \~ Отже, оскільки відповідачі використовували вказане нерухоме майно для отримання прибутку та з огляду на вимоги діючого законодавства, плату за користування земельною ділянкою еквівалентну орендній платі за вказаний період повинні сплачувати саме останні, в рівних частинах, як власники нерухомості, розташованої на земельній ділянці. \~ \~ \~ \~\~ 08.12.2022 року адвокат Поляк М.В., яка діє в інтересах [PERSON] , надала до суду письмові пояснення, в яких додатково виклала свої заперечення щодо задоволення позову, посилаючись на те, що розрахунок,\~який надано\~позивачем на\~підтвердження позовних\~вимог,\~є помилковим\~та таким,\~що здійснений\~на підставі\~нормативної грошової\~оцінки земельної\~ділянки,\~яка втратила\~чинність,\~оскільки нормативна грошова оцінка земель міста Чернівців затверджувалася двічі у 2008 та 2021 рр. Крім цього, вказала, що з листа ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області від 20.12.2021 р. №29-24-09-4317/2-21 вбачається, що у 2020 році була розроблена нова технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та затверджена рішенням сесії Чернівецької міської ради від 26.02.2021 р. №118, яка вступає в дію згідно пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України (з 01.01.2022 р.). За таких обставин, нормативна грошова оцінка, яка була затверджена рішенням Чернівецької міської ради від 12.02.2008 р. №510, щорічно підлягала індексації з урахуванням індексу споживчих цін за попередній рік відповідно до положень п.289.2 ст.289 ПК України. У разі щорічного здійснення такої індексації розмір нормативної грошової оцінки мав змінюватись, що призвело би до зміни розміру безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, які підлягають стягненню з відповідачів за користування без належних на те правових підстав спірною земельною ділянкою. Водночас, як вбачається з витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки, розрахунку безпідставно збережених коштів та відповідей ГУ\~Держгеокадастру на адвокатські запити, розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки з 2008 року не змінювався, а її індексація із застосуванням кумулятивного методу не проводилась. Таким чином, розрахунок, який надано позивачем для підтвердження розміру безпідставно збережених коштів, на думку адвоката Поляк М.В., є помилковим, оскільки у разі індексації нормативної грошової оцінки, розмір коштів, який підлягає стягненню з відповідачів, міг бути іншим. Відповідно до абз.2 ст.18 ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років. Отже, нова нормативна грошова оцінка мала бути проведена не пізніше ніж у 2015 році, та у тому ж році нормативна грошова оцінка 2008 року мала втратити чинність. За правилами пункту 24 Порядку проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2018 року №105 власник або землекористувач земельної ділянки сільськогосподарського призначення приватної власності може замовити проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки в порядку, передбаченому частиною другою статті 15 Закону України Про оцінку земель. Вказаною нормою не виключається можливість власника земельної ділянки замовити проведення нормативної грошової оцінки до закінчення строку дії попередньої нормативної грошової оцінки. Проте, згідно відповідей ГУ Держгеокадастру та копій рішень, наданих Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради щодо затвердження нормативних грошових оцінок земель міста Чернівців, нова нормативна грошова оцінка була розроблена у 2020 році, затверджена рішенням Чернівецької міської ради у 2021 році, а набрала чинності у 2022 році. Нова нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 9\~980\~065,76 грн). Отже, позивач не скористався своїм правом та до закінчення строку дії нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців від 2008 року не замовив нову оцінку та не затвердив її. Натомість, позивач провів розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, яка підлягає стягненню з відповідачів на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,1509 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] з кадастровим номером 7310136300:01:002:0015, яка станом на період, за який здійснювався розрахунок, втратила чинність. З огляду на викладене адвокат Поляк М.В. вважає, що позивачем не обґрунтовано та не доведено розмір коштів у сумі 18\~991,69 грн, яку останній просить стягнути з відповідачів за користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою за період з 19.07.2019 р. до 08.08.2019 р. \~У судове засідання сторони не з`явились, подавши письмові заяви про розгляд справи без їх участі. При цьому представник позивача у відповідній заяві вказала, що у спірний період, за який Чернівецька міська рада просить суд стягнути з відповідачів безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати, нормативна грошова оцінка земельної ділянки по [ADDRESS] , як і складові, що впливають на її формування включно з економіко-планувальною зоною, були незмінними. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних встановлених судом обставин та відповідних їм правовідносин. У відповідності до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 17.05.2021\~року, земельна ділянка з кадастровим номером 7310136300:01:002:0015\~за адресою [ADDRESS] є комунальною власністю. З Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 116338704 від 06.03.2018 року вбачається, що відповідачці [PERSON] належить на праві власності нежитлове приміщення загальною площею 306,5 кв.м., яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , відповідачу [PERSON] належать на праві власності нежитлові приміщення за цією ж адресою загальною площею 3009,30 кв.м., а [PERSON] - нежитлові приміщення загальною площею 79,90 кв.м, що підтверджується пунктом 4 Договору про поділ нерухомого майна, яке перебуває у спільній частковій власності від 26.04.2019 року, посвідченим приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Половинською О.Б. та зареєстрованим в реєстрі за № 502. Зазначене нерухоме майно розміщене на земельній ділянці площею 0,1509 га (з кадастровим номером 7310136300:01:002:0015\~) . Судом з матеріалів справи встановлено та не заперечується відповідачами, що їх речові права на вищезазначену земельну ділянку не зареєстровано, також останні не зареєстровані як платники земельного податку або орендної плати з фізичних осіб за земельну ділянку, розташовану\~за адресою: [ADDRESS] , та декларації із земельного податку не надавали. Отже, єдина можлива форма здійснення плати за землю для них, як землекористувачів, є орендна плата (ст. 14.1.72 ПК України). Рішенням Чернівецької міської ради VII скликання від 04.09.2018\~року N°\~1411, пунктом 35 якого припинено договір оренди землі від 01.02.2017\~року N° 10401, укладений між Чернівецькою міською радою та Товариством з додатковою відповідальністю «Трембіта» на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] площею 0,1509\~га у зв"язку із переходом права власності на нерухоме майно до [PERSON] та [PERSON] , останнім рекомендовано оформити на вказану земельну діляну правовстановлючі документи (п.35.1 рішення). Департаментом урбаністики та архітектури листами від 24.09.2018\~року N04/01-08/3-07/3027\~та листом від 04.08.2021\~року N24/01-08/3-07/507 повідомлено [PERSON] та [PERSON] про необхідність звернення до Центру надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради із заявами щодо надання земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] в оренду та оформлення на неї правовстановлюючих документів. Працівниками Департаменту проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування відповідачами без належних на те правових підстав у період з 19.07.2019 року до 08.08.2019 року земельною ділянкою за вищевказаною адресою, площею 0,1509 га, який був направлений на адреси відповідачів листом від 02.12.2021 року із пропозицією впродовж одного місяця з дня його отримання сплатити відповідні кошти. Однак, відповідачі на даний лист не відреагували. Згідно вказаного розрахунку, за період з 19.07.2019 року до 08.08.2019 року [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] безпідставно збережено кошти у розмірі орендної плати за землю в сумі 18\~991,69 грн. Право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватися в оренду, зокрема, громадянам та юридичним особам України (стаття 93 ЗК України). Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату (пункт «в» частини першої\~статті 96 ЗК України). За змістом\~статті 125 ЗК України\~право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав. Новий власник земельної ділянки не звільняється від необхідності оформлення права на земельну ділянку відповідно до вимог законодавства. Статтею 116 ЗК України\~визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом. Статтею 206 ЗК України визначено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Відповідно до статті 39 ЗК України та Закону України «Про оренду землі» право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, укладеним та зареєстрованим відповідно до закону. Відповідно до частини 2 статті 120 ЗК України якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, тобто існує принцип єдності та цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій він розташований. Таким чином, право на земельну ділянку в набувача будинку, будівлі або споруди виникає з моменту набуття права на будинок, будівлю або споруду незалежно від будь-яких подальших дій набувача щодо оформлення права на земельну ділянку. Водночас, реєстрація права власності на об`єкт нерухомості не тягне за собою безумовного переходу права власності на земельну ділянку під об`єктом нерухомості, а вимагає в цьому випадку окремого договірно-правового регулювання шляхом укладання відповідних цивільно-правових угод між власником земельної ділянки і власником споруди в установленому порядку, тобто договорів оренди. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею. Відповідно до статті 39 ЗК України та Закону України «Про оренду землі» право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, укладеним та зареєстрованим відповідно до закону. Відповідачі, будучи власниками нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , у період з 19.07.2019 року до 08.08.2019 року договорів оренди земельних ділянок не укладали, права на землю не оформили, користувались земельними ділянками без правовстановлюючих документів для обслуговування нерухомого майна, тобто без належних на те правових підстав, плату за користування даними земельними ділянками не здійснювали, що ними не заперечується. Відповідно до пп. 14.1.147 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України плата за землю це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Пунктом 14.1.136 п.14.1 ПК України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Відповідно до п.286.1. ст. 286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру. Стаття 1212 Цивільного кодексу України досить широко визначає підстави виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави. Втім, предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. За змістом пункту 4 частини третьої статті 1212 Цивільного кодексу України положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовується також до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Відповідно до загальних положень законодавства про відшкодування завданої шкоди таке відшкодування є мірою відповідальності. Разом з тим обов`язок набувача повернути безпідставно набуте (збережене) майно потерпілому не належить до заходів відповідальності, оскільки боржник при цьому не несе жодних майнових втрат - він зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно утримував (зберігав). На відміну від зобов`язань, які виникають із завдання шкоди, для відшкодування шкоди за п. 4 ч. 3 ст.1212 Цивільного кодексу України вина не має значення, оскільки важливий сам факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. \~ \~З огляду\~на викладене,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~як фактичні\~користувачі земельної\~ділянки,\~що без\~достатньої правової\~підстави за\~рахунок її\~власника зберігли\~у себе\~кошти,\~які мали\~заплатити за\~користування нею, внаслідок чого міська рада позбавлена можливості отримати дохід у такому розмірі від здачі спірної земельної ділянки в оренду, чим позивачеві завдано збитки в сумі 18991,69 гривень у виді\~неодержаної орендної\~плати за\~землю,\~ зобов`язані\~повернути ці\~кошти власнику\~земельної ділянки\~на підставі\~ч.1ст.\~1212\~Цивільного кодексу\~України. Саме такі висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі 629/4628/16-ц (провадження\~\~ № 14-77цс18) та від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17-ц (провадження № 12-182гс18). \~ \~Виходячи з\~зазначеного,\~доводи відповідачів\~щодо необґрунтованого зволікання\~позивача \~у оформленні\~договірних відносин,\~а також\~щодо необізнаності\~ [PERSON] \~та \~ [PERSON] \~ про\~зміст рішення Чернівецької міської ради від 04.09.2018 року № 1411 та щодо неповідомленя їм позивачем про необхідність укласти договори оренди земельної ділянки є неспроможними, оскільки такі обставини не звільняють відповідачів від повернення безпідставно збережених коштів, до того ж відповідний обов`язок не передбачений для орендодавця, враховуючи, що згідно з вказаними вище нормами закону обов`язок з вчинення дій, направлених на оформлення документів, покладається саме на орендаря, зокрема, звернення до ради з відповідною заявою про затвердження проекту землеустрою, а також із заявою і пакетом документів про розгляд питання щодо надання земельної ділянки в оренду. При цьому слід зауважити, що відновлення порушених прав Чернівецької міської ради за таких обставин і в такий спосіб не створює для відповідачів жодних необґрунтованих, додаткових або негативних наслідків, оскільки предметом позову є стягнення грошових коштів, які останні мали би сплатити за звичайних умов як і фактичні добросовісні землекористувачі. Разом з тим, суд не погоджується в повному обсязі із визначеною позивачем сумою безпідставно збережених коштів, яка підлягає стягненню з кожного відповідача, оскільки такий розрахунок позивачем здійснено без урахування тих обставин, що площа земельної ділянки, якою фактично користується кожний з них, є різною, а тому орендну плату слід визначити пропорційно площі об`єктів нерухомого майна, яке розміщено на цій земельній ділянці. Враховуючи зазначене, сума безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, яка підлягає стягненню з [PERSON] за період з 19.07.2019 року до 08.08.2019 року, дорівнює 16\~830,61 грн. (за 3009,30 кв.м належної йому на праві власності нерухомості), за цей же період з [PERSON] , якій належить 306,50 кв.м. в будинку [ADDRESS] , слід стягнути 1\~714,21 грн., а зі [PERSON] 446,87 грн., оскільки їй належить на праві власності 79,90 кв.м.нежитлових приміщень за вказаною адресою. При цьому суд виходить з такого розрахунку: сума орендної плати за рік 18991,69 грн : на загальну площу нежитлових приміщень 3395,7 кв.м = 5,59286 грн. за 1 кв.м; Таким чином, позовні вимог суд задовольняє частково. При цьому, на спростування доводів відповідачів про неправильне здійснення позивачем розрахунку орендної плати, а саме: на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка втратила чинність, слід вказати наступне. Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (ст.14.1.125, 14.1.136, 288.5 ПК України). Відповідно до ст. 288.5 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку - для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки. З матеріалів справи судом в ході її розгляду було встановлено незмінність нормативної грошової оцінки земельної ділянки по [ADDRESS] у спірний період, за який Чернівецька міська рада просить суд стягнути з відповідачів безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати. На теперішній час цей розмір відповідно до Витягу № НВ-9905595662022 із технічної документації дорівнює 9980065,76 грн., тоді як позивач виходив із оцінки вказаної земельної ділянки у розмірі 7335415 грн., що, навпаки, покращує, а не погіршує становище відповідачів та жодним чином не порушує їх прав та законних інтересів, оскільки суми, заявлені до стягнення з них, є меншими порівняно зі змінами нормативної грошової оцінки в подальшому. \~ Будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростували правильність проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок відповідачами не надано та матеріали справи не містять, а тому такі їх аргументи є неспроможними. Що ж стосується судових витрат, то в зв`язку із задоволенням позову витрати [PERSON] на правничу допомогу адвоката Поляк М.В. у розмірі 17333,33 грн., які він просив суд стягнути з позивача, відшкодуванню не підлягають (п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України). Окрім того, на підставі\~ст.141 ЦПК України, суд вирішує питання про розподіл понесених позивачем судових витрат на оплату судового збору в сумі 2481 грн. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. \~ \~Отже,\~оскільки \~позовні вимоги\~до [PERSON] \~ задоволено на 7%, а позовні вимоги до [PERSON] на 1,6 % стягненню з цих відповідачів на користь позивача підлягає сума судового збору у розмірі 173,67 грн. (2481 грн х 7%) та 39,70 грн.(2481 грн. х 1,6%), відповідно. Таким чином, з [PERSON] на користь позивача слід стягнути у відшкодування цих витрат 2267,63 грн. На підставі викладеного та,

Outcome: partial