Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-06 00:00:00

У травні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» звернулося в суд із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову посилається на те, що 14.10.2020 року між ТОВ "Будинок Комфорту" та [PERSON] укладено Договір № 1144201014043 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку визначеному статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов договору, ТОВ "Будинок Комфорту" зобов`язався передати [PERSON] у строкове платне володіння та користування майно, а саме: майно із групи Телевізори, LCDtv55 "Xiaomi Mi TV UHD 4S 55", з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Позивач вказує, що свої зобов`язання за договором ТОВ "Будинок Комфорту" виконав в повному обсязі, а саме: надав [PERSON] у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди шляхом направлення [PERSON] об`єкта оренди оператором поштового зв`язку «Нова пошта», про що свідчить Експрес-накладна (транспортна накладна) № 20450291234762 від 14.10.2020 року, та документи на підтвердження отримання, тоді як відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконує, та не вносить орендні платежі визначені договором та правилами. Зважаючи на неналежне виконання [PERSON] умов договору, ТОВ "Будинок Комфорту" 17.01.2022 року було направлено йому повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості у судовому порядку. У зв`язку із неналежним виконанням відповідачем умов договору №1144201014043 оренди майна з правом викупу від 14.10.2020 року, станом на 28.01.2022 року у [PERSON] \~\~ наявна заборгованість в розмірі 126463,26 грн., що складається з: суми прострочених орендних платежів - 39735,00 грн.; суми пені за прострочені орендні платежі 19178,76 грн.; суми штрафів за розірвання договору (50% вартості об`єкта оренди) 19867,50 грн.; суми вартості об`єкта оренди 47682,00 грн. Зважаючи на викладене, ТОВ "Будинок Комфорту" просило суд стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь зазначену вище заборгованість за договором №1144201014043 оренди майна з правом викупу від 14.10.2020 року та судові витрати у розмірі 2481 гривні. Ухвалою судді Хустського районного суду Закарпатської області від 04 липня 2022 року вказана позовна заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. У строк, установлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач відзив на позовну заяву не надав. У судове засідання представник позивача не з`явився, попередньо подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, у якому також зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Крім цього, у прохальний частині позовної заяви не заперечив проти ухвалення судом заочного рішення. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений, відзиву на позов не подав, про причини неявки суду не повідомив, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Суд, встановивши фактичні обставини справи, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, дослідивши та оцінивши докази, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, зважаючи на таке. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1ст. 2 ЦПК України). Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. За змістом статей 12, 16, 20, 43 ЦК України особа здійснює свої цивільні права, в тому числі право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права, на власний розсуд. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтями 319, 321 ЦПК України визначено, що власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі статтею 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Статтею 762 ЦК України визначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. Згідно з статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 623 ЦК України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Стаття 625 ЦК України передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Статтею 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. За приписами ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. З матеріалів справи вбачається, що 14 жовтня 2020 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] був укладений договір оренди майна з правом викупу №1144201014043, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку, визначеному ст.12 ЗУ "Про електронну комерцію", за умовами якого позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме: майно із групи Телевізори, LCDtv55 "Xiaomi Mi TV UHD 4S 55" вартістю 47682,00 грн, з наступним переходом права власності відповідачу, а останній зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату протягом 18 місяців в сумі 2469 грн., щомісячно. Відповідно до п.3 договору сплата орендної плати у розмірі 2469,00 грн. здійснюється орендарем щомісячно до 18-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяців, де днем внесення останнього платежу є 18.08.2022. Відповідно до пункту 3 договору передача об`єкта оренди здійснюється протягом десяти робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку. Пунктом 2 договору вказано, що загальна вартість об`єкту оренди телевізора LCDtv55 "Xiaomi Mi TV UHD 4S 55" становить 39735,00 грн., в т.ч. ПДВ 7407,00 грн., при викупі 18 місяці, в т.ч. ПДВ 7907,00грн., строк оренди - 18 місяці, щомісячний платіж - 2469,00 грн. Позивач свої зобов`язання виконав, вказане майно передав у тимчасове користування відповідачу з правом викупу, що підтверджується експрес-накладною №20450291234762 від 14.10.2020 року поштового зв`язку "Нова пошта". Відповідач в свою чергу свої зобов`язання належним чином не виконує, орендних платежів не вносить. Згідно з п.4 Договору та за прострочення орендних платежів орендар має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 1 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Згідно з п. 8.5 Правил надання майна у оренду в разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору, Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши Орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану Орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною і вказаному договорі за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Слід відзначити, що відповідно п.5 Договору дострокове повернення Об`єкта оренди можливе лише після спливу мінімального строку користування, який складає 9 місяців з дати передачі об`єкта оренди у користування. Повернення Об`єкта оренди після мінімального строку оренди можливе у випадку сплати Орендарем всіх платежів за час користування Об`єктом оренди. Орендар в момент укладення Договору підтвердив, що укладання Договору відповідає його інтересам (п. 10.1.1. Договору), волевиявлення є вільним, усвідомленим і відповідає його внутрішній волі (п. 10.1.2. Договору), умови Договору зрозумілі і відповідають реальній домовленості Сторін (п. 10.1.3. Договору). Відповідно до Експрес-накладної (транспортна накладна) № 20450291234762 від 14.10.2020\~ року відповідачу відправлено телевізора LCDtv55 "Xiaomi Mi TV UHD 4S 55". 13 січня 2022 року позивачем було направлено відповідачу\~ повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку. У зв`язку з порушеннями відповідачем своїх зобов`язань за договором №1144201014043 оренди майна з правом викупу від 14.10.2020 року відповідач згідно розрахунку заборгованості позивача станом на 28.01.2022 року має заборгованість в розмірі 126463,26 грн., що складається з: суми прострочених орендних платежів - 39735,00 грн.; суми пені за прострочені орендні платежі 19178,76 грн.; суми штрафів за розірвання договору (50% вартості об`єкта оренди) 19867,50 грн.; суми вартості об`єкта оренди 47682,00 грн.. Відповідно до положень ч. 1 ст. 526, ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У силу приписів ст.ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. З огляду на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором, суд приходить до висновку, що порушене право позивача підлягає захисту шляхом задоволення позову частково, а саме: з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума боргу у розмірі 126463,26 грн., що складається з: суми прострочених орендних платежів - 39735,00 грн.; суми пені за прострочені орендні платежі 19178,76 грн; суми вартості об`єкта оренди 47682,00 грн. Щодо стягнення суми 19867,50 грн., як штрафу за розірвання договору (50 %\~ від вартості об`єкта оренди), то суд зазначає наступне. Відповідно до Правил надання майна в оренду ТОВ "Будинок Комфорту", крім штрафу (п. п. 8.4, 8.5) за порушення строків платежів, передбачена ще й пеня в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми оренди за цим договором (п. 8.4). Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказане узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі №2-2171/11. Позивач ТОВ «Будинок Комфорту» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення орендної плати. У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення. За вказаних обставин, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача суму пені за прострочені платежі в розмірі 19178,76 грн. та відмовити у задоволенні позовних вимог у частині стягнення штрафу за розірвання договору в розмірі 19867,50 грн. При цьому, судом враховуються аргументи позивача, наведені ним в позові на підтвердження підстав для його задоволення, зокрема щодо порушення відповідачем умов договору та вимог чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, оскільки такі знайшли своє підтвердження в ході дослідження зібраних по справі доказів. Також суд зауважує, що на день розгляду справи в суді заборгованість відповідачем згідно договору не погашена, розмір такої заборгованості відповідачем не спростований та власних розрахунків з даного приводу ним не надано. Відповідач відзиву на позовну заяву не подав, не висловив своє відношення до заявлених позовних вимог шляхом подання письмової заяви, не з`явився в судове засідання і не представив суду будь-яких доказів на спростування обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем пред`явлено позов на суму 126463,26 грн., і судом такий позов задоволено на суму 106595,76 грн., що складає 84 % від ціни позову. Відтак з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2084,04 грн.

Outcome: partial