Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-07 00:00:00

У серпні 2022 року представник позивача [PERSON] , [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , треті особи Новобузька міська рада та [PERSON] , про усунення перешкод у здійсненні права користування майном. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що у володінні і користуванні Позивача перебуває спільне сумісне майно набуте під час шлюбу з [PERSON] , а саме - гараж площею 27 кв.м. розташований :а адресою: [ADDRESS] . Поряд із гаражем Позивача, за адресою [ADDRESS] розташована нежитлова будівля належна Відповідачу [PERSON] , яка використовується останньою як магазин. Відстань поміж стінками будівель Позивача і Відповідача складає один метр. З лицевої частини поміж будівлями наявна цегляна стіна, яка слугує у якості огородження дворів Позивача і Відповідача від вулиці. Однак - Відповідач без правових на те підстав, не маючи жодного дозволу, без погодження з Позивачем, самовільно, між своєю будівлею і будівлею Позивача та стінкою цегляного забору, біля задньої стіни будівлі гаража, між будівлями збудувала цегляну стіну (перестінок), покрила дах між цими стінами, вирізала у стінці своєї будівлі прохід зі свого магазину і облаштувала там господарче приміщення - «комору». Вказана забудова унеможливлює (блокує) доступ Позивача до стіни свого гаражу сусідньої із будівлею Позивача, та відповідно унеможливлює обслуговування будівлі гаража, його фундаменту, стіни, відмостки, і покрівлі. Крім того - 10 червня 2022 року та 17 червня 2022 року за вини Відповідача, у вказаній вище самовільно облаштованій поміж стінами будівель «коморі» відбулося дві пожежі, які були припинені тільки завдяки діям служби МНС. Від пожежі обгоріла стіна гаража Позивача, було знищено і пошкоджено майно Позивача що перебувало у гаражі, Позивачу були заподіяні значні матеріальні збитки. В результаті пожежі також була пошкоджена покрівля «комори», яку Відповідач відновила, і продовжує нею користуватись. На зауваження демонтувати самовільно збудовані перестінок і покрівлю надавши доступ до гаражу не реагує. Відтак у Позивача виникають складнощі пов`язані із неможливістю обслуговування будівлі свого гаражу, оскільки самовільно збудовані Відповідачем цегляна стіна (перестінок) та покрівля, не дають можливості доступу до обгорілої стіни гаража і здійснити її ремонт, як і ремонт обмостки, даху, та здійснювати його поточне обслуговування. Не маючи змоги використовувати належне йому майно і право вільного доступу до нього, та зважаючи на без результативність досудових вимог Позивач, посилаючись на ст.ст.319, 321, 391, 396 ЦК України просив суд усунути перешкоди, які чинить відповідач у користуванні гаражем та земельною ділянкою біля нього, шляхом зобов`язання Відповідача демонтувати самовільно збудованої цегляної стіни між задньою стіною гаража Позивача та нежитловою будівлею Відповідача та демонтувати покриття (даху) між ними. Ухвалою Новобузького районного суду Миколаївської області від 22.09.2022 року відкрито провадження, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження. У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судового засідання щоразу повідомлявся належним чином, шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення, клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позов чи пояснення по справі на адресу суду від останнього не надходили, а тому суд приходить до висновку, що відповідач свідомо нехтує виклики до суду, крім того свідомо не бажає отримувати їх у відділені пошти Третя особа, без самостійних вимог [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, пояснення чи заперечення по справі не надав. Представник третьої особа, без самостійних вимог Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечує. Зважаючи на те, що в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, судом, зі згоди представника позивача, 08.12.2022 року постановлено ухвалу про розгляд справи в заочному порядку, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст.ст. 280, 281 ЦПК України. При цьому, оскільки в судове засідання сторони не з`явились, суд відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що у володінні і користуванні Позивача [PERSON] перебуває спільне сумісне майно набуте під час шлюбу з [PERSON] - гараж площею 27 кв.м. розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією рішення виконавчого комітету Новобузької міської ради Миколаївської області від 19.04.2007 року №240 та фотокопією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.6, 9-10). Згідно з розпорядженням Новобузького міського голови від 19 лютого 2016 року № 36-р перейменовано назви [ADDRESS] на виконання Закону України «Про засудження комуністичного і націонал- соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні» (а.с.11-12). Поряд із гаражем Позивача, за адресою [ADDRESS] розташована нежитлова будівля належна Відповідачу [PERSON] . З лицевої частини поміж будівлями наявна цегляна стіна, яка також слугує у якості огородження дворів Позивача і Відповідача від вулиці. З протилежної сторони між будівлями Позивача та Відповідача також наявна стіна. Крім того з приміщення Відповідача облаштований вхід до утвореного приміщення, яке має покрівлю, що встановлено з фото таблиць доданих до матеріалів справи Позивачем (а.с.16-18). Будь-яких правовстановлюючих документів на зазначене новоутворене приміщення Відповідачем надано не було. Крім того матеріали справи не містять доказів того, що зазначене спірне приміщення побудоване відповідачкою за згодою позивачки, чи раніше іншої нерухомості розташованої поруч. Із матеріалів справи, а саме, з акту обстеження об`єктів містобудування від 08.08.2022 року встановлено, що внаслідок пожежі яка відбулася 17.06.2022 року через потрапляння вогню з середини було пошкоджено стіну бокового фасаду гаражу що належить [PERSON] . Крім того зазначено, візуальним обстеженням встановлено, що між двома нежитловими будівлями територію, яка повинна використовуватися для обслуговування будівель і споруд, було забудовано і використовується як прибудова до магазину. Власниці магазину (Відповідачу) було рекомендовано демонтувати частину прибудови однією із стін якої є зовнішня стіна гаражу Позивача (а.с15). Отже, матеріалами справи підтверджено і не спростовано відповідачем, що експлуатація та обслуговування у повному обсязі будівлі гаражу Позивача, що знаходиться у [ADDRESS] , при наявному розташуванні прибудови до нежитлового приміщення розташованого за адресою [ADDRESS] , не можлива. Крім того, відповідно до ст.. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За частинами 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам інших громадян. Таким чином утримання гаражу в належному стані, в тому числі, ремонт зовнішніх стін, є не тільки правом, а й обов`язком позивача як власника. Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), ратифікованою Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, зокрема статтею 1 Першого протоколу до неї (1952 року) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено і в статті 41 Конституції України, в якій гарантовано право кожному володіти, користуватися та розпоряджатися своєю приватною власністю, набутою у порядку, визначеному законом. Відповідно до ст.ст.386,391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення порушень у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно із ч.1 ст.15, ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Тлумачення вказаних норм дозволяє зробити висновок, що для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права або інтереси позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав чи інтересів позивач звернувся до суду. Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відновлення становища, яке існувало до порушення. Цей спосіб пов`язаний з застосуванням певних заходів, спрямованих на відновлення порушеного суб`єктивного права особи у тому стані, в якому воно існувало до його порушення. Тобто, для того, щоб подати цей позов необхідно, щоб суб`єктивне право не було припинене, і його можна було відновити шляхом усунення наслідків правопорушення. Цей спосіб захисту може знаходити свій прояв у вимогах про усунення перешкод у здійсненні права користування власністю. Підставою для задоволення позову власника є встановлення факту порушення прав власника і об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні ним цих прав. Як, роз`яснив Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 33 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» застосовуючи положення ст.391 ЦК України, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Такий позов підлягає задоволенню і в тому разі, коли позивач доведе, що є реальна небезпека порушення його права власності чи законного володіння зі сторони відповідача. При цьому суди повинні брати до уваги будь-які фактичні дані, на підставі яких за звичайних умов можна зробити висновок про наявність такої небезпеки. Позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Нормами ДБН 360-92* які діяли до 2019 року та чинними нормами ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, серед іншого, врегульовано і питання відстаней між будинками, будівлями та спорудами як на власній, так і на сусідніх ділянках, відстаней до меж ділянок, протипожежних розривів та ін. Зокрема для нової садибної та дачної забудови відстань від межі земельної ділянки слід встановлювати не менше 3 м. Але при розміщенні будинків в кварталах із сформованою забудовою для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м. Попри це має бути забезпечене виконання необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок або взаємоузгоджене водовідведення. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень(ч.1 ст.81 ЦПК України). Згідно з ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Звертаючись з позовом до суду позивач надав докази на підтвердження заявлених вимог, зокрема, правовстановлюючі документи на гараж за адресою [ADDRESS] , фото світлини, акт обстеження об`єктів містобудування, затверджений головним архітектором Новобузької міської ради Миколаївської області. Водночас, відповідач будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, за викликом суду не з`являвся, відзив на позов не надав. Отже, встановленими судом обставинами справи підтверджено, що розташуванням спірної споруди з недотриманням норм планування та забудови територій впритул з існуючою будівлею гаражу, яка належить позивачеві на праві спільної сумісної власності, відповідач створює перешкоди позивачу у користуванні належним йому нерухомим майном, оскільки вказана забудова унеможливлює (блокує) доступ Позивача до стіни свого гаражу сусідньої із будівлею Позивача, та відповідно унеможливлює обслуговування будівлі гаража, його фундаменту, стіни, відмостки, і покрівлі. Окрім цього, розташування спірного об`єкту перешкоджає позивачеві у здійсненні робіт з відновлення об`єкту нерухомості, що йому належить, який був пошкоджений внаслідок пожежі, яка сталася в приміщенні магазину та спірної споруди за вини Відповідача. Крім того виникнення пожежі в зазначеному приміщенні несе безпосередню загрозу майну позивача, оскільки стіна гаража слугує також і стіною спірного приміщення. За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог . З огляду на вищевказане порушене право позивача підлягає захисту шляхом демонтажу спірного приміщення відповідача. Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 13.01.2021року у справі №472/1103/14, яку суд у відповідності до положень ч.4 ст.263 ЦПК України враховує при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин. Відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір в розмірі 992,40 гривень.

Outcome: approved