Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-12 00:00:00

У серпні 2022 з позовною заявою звернулася [PERSON] та просила суд розірвати договори №4 та № 5 про пайову участь від 02.10.2019 р. укладені між [PERSON] та ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ», стягнути на її користь з ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» кошти сплачені за Договорами №4 та № 5 про пайову участь від 02.10.2019 р. в загальній сумі 1202600 грн. Мотивувала позовні вимоги тим, що 02.10.2019 [PERSON] та ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» уклали Договори №4 та № 5 про пайову участь. Відповідно до укладених договорів сторони погодили, що відповідач зобов`язався організувати будівництво об`єкту будівництва за рахунок внеску учасника та забезпечити здачу його в експлуатацію, передати майно у встановлений термін та документи необхідні для реєстрації, а позивач як учасник зобов`язався сплатити внески у розмірах встановлених у договорах. Позивачка у встановлений термін та у відповідному розмірі внески сплатила проте відповідач своїх зобов`язань по введенню об`єктів в експлуатацію у встановлений у договорі термін та станом на дату подання позову не виконав тому вважає, що дії відповідача є істотним порушенням умов договору, адже він прострочив виконання своїх обов`язків, це і стало причиною звернення до суду із вказаним позовом. Ухвалою суду від 09.08.2022 провадження у справі відкрито та вирішено розгляд справи здійснювати у загальному позовному провадженні. Ухвалою суду від 08.11.2022 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився до суду надав заяву якою позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив позов задовольнити із підстав неведених у ньому, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог ст.ст. 280-282 ЦПК України вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів та ухвалити заочне рішення. Судом встановлено, що 02.10.2019 року [PERSON] та ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» уклали договір №4 про пайову участь відповідно до умов якого сторони погодили, що Кооператив зобов`язується організувати будівництво об`єкту будівництва за рахунок внеску учасника та внесків інших асоційованих членів кооперативу, забезпечити здачу його в експлуатацію, передати учаснику новозбудоване майно та документи, необхідні для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язується сплатити до кооперативу внесок у розмірі та в порядку, встановлених даним договором та додатками до нього, та після повної сплати внеску має право отримати новозбудоване майно. Учасник здійснює оплату внеску, пов`язаного з будівництвом новозбудованого майна, і може отримати новозбудоване майно лише за умови оплати внеску у розмірі 100 % від суми вказаної у додатку №1 до договору, в строки та в порядку передбаченому цим додатком та розділом 4 цього договору. Відповідно до п. 3.3 третього розділу договору строк закінчення будівництва об`єкту будівництва та здачі його в експлуатацію - четвертий квартал 2020 року. Ціна будівництва передбачена розділом 4 пункту 4.3 та відповідно складає 602 000 грн передбачено, що у випадку повної сплати учасником пайового внеску передбаченого договором на момент укладення цього договору не змінюється. Сторони погодили, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України. Договором також передбачено, що він вступає в силу з моменту підписання і діє до його повного виконання сторонами. Довідкою виданою відповідачем [PERSON] є асоційованим членом ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» та згідно договору про сплату внесків повністю сплатила цільовий та пайовий внесок у сумі 602 000 грн на будівництво квартири [ADDRESS] . Також 02.10.2019 року [PERSON] та ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» уклали договір №5 про пайову участь відповідно до умов якого сторони погодили, що Кооператив зобов`язується організувати будівництво об`єкту будівництва за рахунок внеску учасника та внесків інших асоційованих членів кооперативу, забезпечити здачу його в експлуатацію, передати учаснику новозбудоване майно та документи, необхідні для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язується сплатити до кооперативу внесок у розмірі та в порядку, встановлених даним договором та додатками до нього, та після повної сплати внеску має право отримати новозбудоване майно. Учасник здійснює оплату внеску, пов`язаного з будівництвом новозбудованого майна, і може отримати новозбудоване майно лише за умови оплати внеску у розмірі 100 % від суми вказаної у додатку №1 до договору, в строки та в порядку передбаченому цим додатком та розділом 4 цього договору. Відповідно до п. 3.3 третього розділу договору строк закінчення будівництва об`єкту будівництва та здачі його в експлуатацію - четвертий квартал 2020 року. Ціна будівництва передбачена розділом 4 пункту 4.3 та відповідно складає 600 600 грн передбачено, що у випадку повної сплати учасником пайового внеску передбаченого договором на момент укладення цього договору не змінюється. Сторони погодили, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України. Договором також передбачено, що він вступає в силу з моменту підписання і діє до його повного виконання сторонами. Довідкою виданою відповідачем [PERSON] є асоційованим членом ОК «ЖБК «Арт-Хаус-ІІ» та згідно договору про сплату внесків повністю сплатила цільовий та пайовий внесок у сумі 600 600 грн на будівництво квартири [ADDRESS] . Відповідно до рішення Вінницького окружного адміністративного суду залишено в силі Сьомим апеляційним судом визнано протиправною бездіяльність Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради щодо подання до суду позову про знесення самочинно збудованого об`єкта за адресою: [ADDRESS] та зобов`язано Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернутися до суду з позовом до [PERSON] про знесення самочинно збудованого об`єкта за адресою: [ADDRESS] та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Відповідно до чч.1, 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. За змістом чч.1, 2 ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до чч.1, 2 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно чч. 1, 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 статті 627 ЦК України встановлено, що зміст Договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною 1 статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений Договором або законом. Відповідно до ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 1 ст. 1211 ЦК України шкода, завдана внаслідок недоліків товару, що є нерухомим майном, робіт (послуг), підлягає відшкодуванню, якщо її завдано протягом встановленого строку служби (строку придатності) товару, результатів робіт (послуг), а якщо він не встановлений, - протягом десяти років з дня виготовлення товару, виконання роботи (надання послуги). Відповідно до ст. 1209 ЦК України відшкодування шкоди не залежить від вини виготовлювача товару, що є нерухомим майном, виконавця робіт (послуг), а також від того, чи перебував потерпілий з ними у договірних відносинах. Виготовлювач товару, що є нерухомим майном, виконавець робіт (послуг) звільняються від відшкодування шкоди, якщо вони доведуть, що шкода виникла внаслідок непереборної сили або порушення потерпілим правил користування або зберігання товару, результатів робіт (послуг). Особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів (ст. 617 ЦК України). Статтею 611 ЦК України передбачені правові наслідки, встановлені договором або законом, які настають у разі порушення зобов`язання, а саме: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів у заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судового розгляду справи. Наведені вище обставини підтверджують те, що відповідач дійсно допустив істотне порушення умов Договору, оскільки він здійснив будівництво об`єкта будівництва без відповідних дозвільних документів, не ввів його в експлуатацію та не передав таке позивачу за умовами Договору, внаслідок чого останній не набув у власність нерухоме майно при тому, що він поніс витрати на оплату вартості об`єкта будівництва, розраховував на позитивні наслідки від укладення договору, що у своїй сукупності є підставою для розірвання договору в судовому порядку у відповідності до змісту ч. 2 ст. 651 ЦК України та позивач отримує право вимагати від відповідача відшкодувати йому збитки. Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 18.09.2013 у справі № 6-75цс13. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір, оскільки позивач при подачі позову звільнена від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», а тому із відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 14010,80 грн, що включає одну майнову вимогу у сумі 12026 грн та дві вимоги про розірвання договорів по 992,40 грн, також із відповідача слід стягнути витрати позивача, які вона понесла на правничу допомогу, що підтверджується договором №01-27/07/22 про правову допомогу від 27.07.2022 та квитанцією до прибуткового касового ордера №01.

Outcome: approved