Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-21 00:00:00

Позивач, АТ «Альфа-Банк» звернувся до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту, який обґрунтовує тим, що між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є позивач, та [PERSON] укладено кредитний договір № 800003010, а також іпотечний договір, відповідно до якого на забезпечення виконання основного зобов`язання [PERSON] передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . 27.08.2019 року право власності на вищевказане майно зареєстровано за позивачем, однак реалізувати заставне майно він позбавлений можливості, оскільки постановою про арешт майна боржника АА031467 від 12.08.2009 ВДВС Кіровоградського РУЮ накладено арешт на нерухоме майно відповідача та заборона на його відчуження, тому позивач звернувся до суду з даним позовом. В підготовче судове засідання представник позивача не з`явилася, від неї до суду надійшло клопотання, в якому вона позовні вимоги підтримала, просить розгляд справи проводити без їх участі. У разі визнання відповідачем позову просить ухвалити рішення за наслідками підготовчого засідання. Відповідач, в поданій до суду заяві, зазначив, що позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення, просить розгляд справи провести без його участі. Представник третьої особи Кропивницького РВДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в підготовче судове засідання не з`явилась, від неї до суду надійшла заява, в якій вона просить розгляд справи провести без її участі по суті в підготовчому судовому засіданні, у вирішенні суті спору поклалась на розсуд суду. До заяви долучила лист б/н від 22.11.2022, в якому повідомлено, що згідно аналітичного пошуку в автоматизованій системі виконавчих проваджень у боржника [PERSON] наявна заборгованість, тому у державного виконавця не має підстав знімати арешт. Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутись з відповідним позовом до суду. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Судом встановлено, що 26.10.2007 року між ЗАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] укладено іпотечний договір № 800002386-И, на виконання якого [PERSON] передав в іпотеку квартиру [ADDRESS] . Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз В.І. Заборона відчуження вказаним нерухомим майном внесена до відповідного державного реєстру за номером 5917527 (а.с.7-16, 18). Згідно витягу зі статуту АТ «Альфа-Банк», затвердженого рішенням спільних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 21.11.2019, АТ «Альфа-Банк» є правонаступником усіх прав та зобов`язань Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», який є правонаступником усіх прав та зобов`язань Закритого акціонерного товариства «Альфа-Банк» (а.с.21 зв.). З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 200349269 від 14.02.2020 вбачається, що 27.08.2019 року право власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за Публічним акціонерним товариством «Альфа-Банк», номер запису про право власності № 32965677. Підстава виникнення права власності - свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (а.с.17). Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься запис, реєстраційний номер обтяження 8975470, тип обтяження: арешт нерухомого майна, дата реєстрації 18.08.2009, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника, АА031467, 12.08.2009, ВДВС Кіровоградського РУЮ, об`єкт обтяження: квартира за адресою: [ADDRESS] . Обтяжувач: відділ державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції (а.с.18-19). Згідно листа № 3256/19-9-73 від 22.02.2022 державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Опрі Ю. надати копію постанови про арешт майна боржника серії АА 031467 від 12.08.2009 неможливо, оскільки виконавче провадження знищено, строк зберігання завершених виконавчих проваджень переданих до архіву органу державної виконавчої служби становить три роки (а.с.47). Відповідно до частини 3 статті 41 Конституції України, частини 1 статті 321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. В статті 319 ЦК України закріплено право власника володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд та вчиняти по відношенню до свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 16 ЦК України). Згідно статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження свої майном. Приписами частини 1 статті 182 ЦК України передбачено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Процедура функціонування Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, його невід`ємної архівної складової частини та наповнення Державного реєстру прав відомостями про речові права на нерухоме майно, обтяження таких прав регламентувалася Порядком, затвердженим постановою кабінету Міністрів №1141 від 26 жовтня 2011 року (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 6 червня 2018 р. № 484. Згідно п.38 Порядку № 1141 до державного реєстру прав під час проведення державної реєстрації припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав вносяться відомості про підставу для державної реєстрації припинення речового права, обтяження речового права. Підстава для державної реєстрації припинення речового права, обтяження речового права за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав вноситься з переліку документів, поданих для державної реєстрації прав, та відображених у відповідній заяві. У разі зняття державним, приватним виконавцем арешту на нерухоме майно під час примусового виконання рішень відповідно до закону підстава для державної реєстрації припинення обтяження за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав автоматично вноситься з автоматизованої системи виконавчого провадження. У відповідності до частин 1, 3 статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. Згідно приписів ч.1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Згідно ч.2 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна Згідно з ч.5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII арешт може бути знятий за рішенням суду. Згідно правового висновку Верховного Суду, висловленого в постанові від 13.07.2022 по справі № 2/0301/806/11, відсутність виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, відсутність будь-яких відомостей стосовно рішення виконавця про стягнення з боржника виконавчого збору, наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника та відсутність необхідності подальшого застосування такого арешту на майно боржника, висновок, що незняття арешту з майна боржника є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном, є законним та обґрунтованим. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, вважає, що існують всі підстави для задоволення позовних вимог. Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст.ст.141, 142 ЦПК України, згідно яких судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. На підставі ст.ст. 16, 182, 319, 321 ЦК України, ст.59 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: approved