Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-22 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідачів про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] того ж будинку. 23.05.2017 року квартиру позивача було залито внаслідок гасіння пожежі, яка сталася у квартирі [ADDRESS] через коротке замикання, що виникло в розетці відповідачки, про що є Звіт ДСНС України у м. Києві. Згідно акту комісії ЖЕД №501 від 24.05.2017 року причиною залиття є гасіння пожежі у квартирі відповідачки. Внаслідок залиття та закопчення (запах гарі у всій квартирі, осідання продуктів горіння (сажі) на оздобленні та сантехнічних виробах) квартира позивача потребувала ремонту, оскільки мешкати в ній з вагітною дружиною стало неможливо. Згідно зі звітом №51/17 від 30.05.2017 року, складеним експертом ФОП « [PERSON] » [PERSON] , вартість проведення ремонту квартири позивача становить 91 031,00 грн. За проведення експертизи позивачем було сплачено 2000 грн. На даний час відповідачем завдана шкода не відшкодована. Враховуючи викладене, просить стягнути солідарно з відповідачки на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну нею в розмірі 93 031,00 грн., витрати на ксерокопіювальний матеріал у розмірі 276,00 грн. та судовий збір. У судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини. [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] та проживає в ній. Відповідачці [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с. 73-76). Згідно акту комісії ЖЕД-501 від 24.05.2017 року залиття квартири позивача сталося у наслідок тушіння пожежі, яка відбулася у квартирі [ADDRESS] . Відповідно до звіту про причину виникнення пожежі складеного Провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Оболонського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві лейтенанта служби цивільного захисту І.В. Скиртненка ймовірною причиною виникнення короткого замикання в електричній розетці, яке сталося 23.05.2017 року в квартирі [ADDRESS] - є надмірний тепловий прояв електричної енергії внаслідок виникнення аварійних режимів роботи в електромережі. Відповідно до положень статті 151 ЖК України, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Згідно до вимог статті 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша та друга статті 1166 ЦК України). Отже, за загальним правилом законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15). Судом встановлено, що причини залиття визначені у Акті ЖЕД та висновку експерта виникли у зв`язку з тушінням пожежі, внаслідок чого пошкоджено оздоблення квартири. Згідно зі статтею 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до звіту № 51/17 від 04.07.2017 року проведеного ФО-П « [PERSON] », вбачається, що розмір майнової шкоди, який завдано [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулося 23.05.2017 року станом на момент складання даного звіту становить 91 031,00 грн.(а.с. 7-40). Крім того, позивач залучав експерта для визначення розміру майнової шкоди послуги якого склали 2000,00 грн., що підтверджується товарним чеком №51/17 від 04.07.2017 року та були сплачені позивачем (а.с. 41). Враховуючи те, що матеріальна шкода відповідачки завдана залиттям квартири підтверджується в розмірі 91 031,00 грн., а також те, що послуги експерта склали 2000,00 суд вважає правильним задовольнити позовні вимоги в частині підтвердженої заборгованості, тобто в розмірі 93 031,00 грн. стягнувши її з відповідачки. Підтверджень витрат сплачених позивачем на ксерокопіювальний матеріал та послуги пошти щодо судового процесу в розмірі 276,00 грн., суду не надано, з цих підстав суд, вважає, дану вимогу залишити без задоволення. Відповідно до ст.141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 930,31 грн.

Outcome: partial