Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-30 00:00:00

Керівник Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області Кузьменко А. звернувся до суду в інтересах держави в особі Богданівської сільської ради, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища. В обґрунтування позову посилається на те, що вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 квітня 2022 року (справа № 194/158/22), який набрав законної сили 08 серпня 2022 року, у кримінальному провадженні №12021046640000272, затверджено мирову угоду про визнання винуватості, укладену між прокурором Павлоградської окружної прокуратури та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , останніх визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.\~28,\~ч.\~1\~ст.\~249\~КК України та призначено узгоджене сторонами покарання у виді: [PERSON] та [PERSON] штраф у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн., [PERSON] обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст.\~75\~КК України [PERSON] звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік та покладено обов`язки, передбачені п.п1,2 ч. 1 ст. 76 КК України. Цивільний позов Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області не заявлявся. Позивач вказує, що внаслідок вчинення правопорушення було завдано збитки державі на загальну суму 141440,00 грн. Вказане призвело до необхідності звернення керівника Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Богданівської сільської ради, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до суду з даним позовом, оскільки у даному випадку звернення прокуратури до суду є єдиним ефективним способом захисту порушених інтересів держави, враховуючи, що уповноважений орган самостійно не звернувся до суду з позовною заявою. Просить стягнути солідарно з відповідачів на користь Богданівської сільської ради шкоду, заподіяну незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища в розмірі 141440,00 грн. Представник позивача - Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області, який представляє інтереси держави в особі Богданівської сільської ради, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить позов задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, відзиву на позов та заяви про розгляд справи за їх відсутністю до суду не надали, у зв`язку з чим, зі згоди представника позивача та на підставі ст.ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України, суд розглядає справу у відсутності відповідачів. Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У відповідності до ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Частиною 1 ст. 82 ЦПК України, передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно п. 3 ст.\~131-1\~Конституції України на органи прокуратури України покладається представництво інтересів громадянина чи держави в суді у випадках, визначених законом. Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 у справі № 903/129/18 викладена правова позиція, що при порушенні або наявності загрози інтересам держави бездіяльності органу державної влади чи місцевого самоврядування компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим способом захисту, буде саме представництво інтересів держави органами прокуратури та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. З огляду на викладене, наявні підстави для представництва прокурором у суді інтересів держави, в особі Богданівської сільської ради, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. Так, в судовому засіданні встановлено, що вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 квітня 2022 року (справа № 194/158/22), який набрав законної сили 08 серпня 2022 року, у кримінальному провадженні №12021046640000272, затверджено мирову угоду про визнання винуватості, укладену між прокурором Павлоградської окружної прокуратури та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , останніх визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.\~28,\~ч.\~1\~ст.\~249\~КК України та призначено узгоджене сторонами покарання у виді: [PERSON] та [PERSON] штраф у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн., [PERSON] обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст.\~75\~КК України [PERSON] звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік та покладено обов`язки, передбачені п.п1,2 ч. 1 ст. 76 КК України. Цивільний позов Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області не заявлявся. Також, вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 квітня 2022 року (справа № 194/158/22) встановлено, що згідно Такс для обчислення розміру збитків від завданих громадянином за незаконне вилучення цінних видів риб у районах дії Правил рибальства, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заподіяли істотну шкоду рибним запасам України на загальну суму 141440,00 грн. Відповідно висновку експерта Дніпропетровського НДІСС №5643/5644-21 від 07 грудня 2021 року за результатами проведення судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні № 12021046400000272, розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяв істотну шкоду в районі старого русла річки Самара Дніпропетровської області, склав 141440,00 грн. З відповіді Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області від 22 серпня 2022 року вбачається, що Богданівською сільською радою та її виконавчими органами не вживалися заходи цивільно-правового характеру щодо стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] шкоди в сумі 141440,00 грн. Крім того, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не відшкодували добровільно шкоду у розмірі 141440,00 грн. на користь Богданівської сільської ради. З відповіді Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 09 червня 2022 року вбачається, що Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області не вживалися заходи цивільно-правового характеру щодо стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] шкоди в сумі 141440,00 грн. Крім того, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не відшкодували добровільно шкоду у розмірі 141440,00 грн. Відповідно до ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. За ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно з ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно\~статті 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч. 3\~Закону України «Про тваринний світ»\~ об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону, є:\~\~дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби\~та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно ст. 10 Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок\~порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 63 Закону України\~«Про тваринний\~світ» відповідальність\~за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи,\~винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу\~з природного середовища. Постановою КМ України від 21 листопада 2011 року № 1209\~затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, де зазначена Оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян). Згідно до п. 58 Рішення ЄСПЛ у справі «Серявін та інші проти України» (Заява № 4909/04) Страсбург, 10 лютого 2010 року, остаточне 10/05/2011), з усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. На підставі зазначеного, оскільки шкода державі в сумі 141440,00 грн. завдана внаслідок злочинних дій [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та фактично ними не відшкодована, відповідачі своїм правом подати відзив на позов для спростування вимог позивача не скористалися, суд приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі. Оскільки на підставі п. 6 ч. 1 ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» позивача звільнено від сплати судового збору під час розгляду справи, з урахуванням положень ч. 2 ст. 141 ЦПК України, з кожного відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору у розмірі по 827,00 грн.

Outcome: approved