Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-13 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позов мотивуючи його тим, що проживає у гуртожитку за адресою [ADDRESS] , та є власником зазначеної квартири. Починаючи з січня 2020 року відповідач систематично здійснює залиття її квартири. На підтвердження вказаних обставин складено ряд актів, зокрема : КП «ЖЕО №4» від 22.01.2020 та від 21.10.2020; КП «УК Добродім» від 21.04.2022, 18.05.2022, 31.05.2022 та 26.08.2022. Внаслідок таких неправомірних дій відповідача, позивачці завдано майнову шкоду, а також моральні страждання. Намагання позивачки виправити ситуації із затопленням та отримати компенсацію завданої шкоди призвели тільки до неправомірних дій [PERSON] , за що останній був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП. Вартість ремонту пошкодженого майна, внаслідок затоплення квартири, становить 42 145 грн., що підтверджується кошторисом на виконання робіт та договором підряду, укладеним з ФОП [PERSON] , яку відповідач в добровільному порядку не бажає відшкодовувати, тому позивачка змушена звернутися з позовом до суду. Неправомірними діями відповідача їй завдано також і моральних страждань, які виражаються в тривалому порушенні її прав, неодноразового повторенння залиття квартири, що стало наслідком псування значної частини приміщення, що зумовило неможливість нормального користування своїм майном протягом тривалого часу, призвело до серйозних душевних страждань та хвилювань, пошуків шляхів вирішення проблемної ситуації, численних звернень в комунальні заклади для фіксації кожного наступного затоплення квартири. Тому просить стягнути з відповідача в її користь 42 145 грн. майнової шкоди, 20 000 грн. моральної шкоди та судові витрати по справі. Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 29.09.2022 було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали подати відзив на позов з доказами на підтвердження обставин, що підтверджують заперечення проти позову. Позивачка та представник позивачки в судове засідання не з`явились, однак представник позивачки - адвокат Шевченко Н.П. подала заяву, в якій вказує, що позовні вимоги підтримують, просять задоволити, а розгляд справи проводити у відсутності позивачки та у її відсутності. Не заперечують щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про час і дату розгляду справи. У строк, встановлений в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідачем не надано відзиву на позов без поважних причин, тобто своїм правом подати відзив на позовну заяву відповідач не скористався, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України. За згодою позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, квартира [ADDRESS] , належить позивачці [PERSON] та її неповнолітній дочці [PERSON] на праві приватної власності по Ѕ частині (а.с.5). Актами про залиття квартири від 26.09.2022, від 26.08.2022, від 31.05.2022, від 18.05.2022, від 21.04.2022, від 21.10.2020 та від 22.01.2020, встановленно факти затоплення квартири [ADDRESS] , з вини власника квартири [ADDRESS] , а саме: актом про залиття квартири від 22.01.2020 встановлено, що в квартирі [ADDRESS] , в ніч з 18.01.2020 на 19.01.2020 , трапилось залиття стель коридору та кімнати, внаслідок чого пошкоджено ламінат (а.с.8 зворот); актом про залиття квартири від 21.10.2020 встановлено, що в ніч з 19.10.2020 на 20.10.2020 у вказаній квартирі трапилось залиття стель коридору та кімнати, внаслідок чого пошкоджено ламінат (а.с.8); актом від 21.04.2022 встановлено залиття стелі кімнати, внаслідок чого на стелі кімнати появилися мокрі жовті плями та пошкоджено ламінат (а.с.7 зворот); актом від 18.05.2022, яким встановлено, що 17.05.2022 відбулося затоплення квартири, при обстеженні виявлено замокання стелі у кімнаті даної квартири та стіни цієї кімнати з правої сторони від входу у квартиру, також зафіксовано пошкодження ламінату у кімнаті від безпосереднього попадання води на ньому, та замокання килима на підлозі (а.с.7); актом про залиття квартири від 31.05.2022 встановлено залиття стелі кімнати, коридору, внаслідок чого на стелі в кімнаті та коридорі появилися мокрі жовті плями, пошкоджено ламінат (а.с.6 зворот); актом від 26.08.2022 та від 26.09.2022 встановлено аналогічні пошкодження квартири, що і актом від 31.05.2022 (а.с.6,30). Тобто даними актами зафіксовано факти залиття квартири, описано місце залиття та вказано причину та підтверджується спричинення шкоди позивачці саме відповідачем. Як встановлено в судовому засіданні власником квартири [ADDRESS] , є [PERSON] - відповідач по справі (а.с. 19, 20-21). 19.09.2022 між позивачкою та ФОП [PERSON] укладено договір підряду, згідно якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання виконувати роботи з ремонту кімнати № 113 по [ADDRESS] (усунення наслідків залиття квартири (а.с.16, 18). Відповідно до кошторису на виконання робіт за Договором підряду від 19.09.2022 (замовник - [PERSON] , підрядник - ФОП [PERSON] ), вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири становить 42 145 грн. (а.с..17). Відповідно до положень статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно з п.4 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» власник зобов`язаний за власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку Таким чином, обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: partial