Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-14 00:00:00

В Рівненський міський суд з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок затоплення квартири, стягнення моральної шкоди звернулись [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Рівненського міського суду від 11 жовтня 2021 року виключено позивача [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] від участі у даній цивільній справі у зв`язку з його смертю. В судовому засіданні представник позивачів повністю підтримав заявлені позовні вимоги, просить суд їх задоволити з підстав, викладених у позовній заяві та стягнути з відповідачки на користь позивачів заподіяну майнову шкоду внаслідок затоплення квартири в розмірі 13963 грн. 40 коп., заподіяну моральну шкоду в розмірі 20000 грн. 00 коп. та понесені судові витрати по справі, а саме сплачений судовий збір в розмірі 1681,60 грн. Що стосується витрат за надану правову допомогу, то відповідне клопотання буде подано протягом передбаченого законодавством строку. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд їх задоволити з підстав, викладених у позовній заяві. В судове засідання позивачі [PERSON] , [PERSON] не з`явились. В судовому засіданні представник відповідача заявлені позовні вимоги позивачів не визнав та просить суд відмовити у їх задоволенні з підстав, викладених у письмовому відзиві на позов. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явилась. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи та подані сторонами письмові докази по справі, суд прийшов до наступного висновку. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~від 23 лютого 2006 року\~передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1\~ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року № 63566/00 "Проніна проти України § 23). Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абз. десятий п. 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп\\2003). Судом встановлено,\~що позивачам по справі на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Дана обставина підтверджується дослідженою в судовому засіданні кс.копією свідоцтва про право власності на житло від 02 вересня 1998 року виданим згідно з наказом від 02 вересня 1998 року №506, з якого вбачається, що Рівнетеплокомуненерго посвідчує, що квартира, яка знаходиться в [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної власності [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Квартира приватизована згідно з законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Загальна площа квартири становить 66,5/ж.п.41,2 кв.м. З дослідженого в судовому засіданні акті від 22 квітня 2020 року, складеного та підписаного майстром УК «Житло Сервіс Рівне» Пилипчук Л.А. вбачається, що складений акт про те, що 22 квітня 2020 року було проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет затоплення кухні мешканцями квартири [ADDRESS] . При обстеженні встановлено, що на кухні квартири [ADDRESS] виявлені сліди затікання, внаслідок чого пошкоджено: стеля 1,5 кв.м., стіни 3 кв.м. На момент обстеження власники квартири [ADDRESS] були відсутні. При спілкуванні з ними в телефонному режимі повідомлено, що затоплення виникло через пошкодження в квартирі [ADDRESS] підводу шланга до кухонного змішувача. Відшкодувати завдані збитки вони відмовилися. Дані обставини в судовому зсіданні підтвердила допитана свідок [PERSON] , яка безпосередньо складала вищезазначений акт та який повністю підтримала, як такий, що відповідає дійсним обставинам. З дослідженого в судовому засіданні кс.копії висновку будівельно-технічної експертизи №133/08 по заяві [PERSON] від 11.08.2020, складеного 31.08.2020 року судовим експертом Сапуновою Аллою Іванівною вбачається, що 1.Відповідно до вищенаведеного у першому питанні дослідницької частини висновку, вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття цієї квартири водою, що мало місце 19 березня 2020 року, станом на час проведення дослідження може становити 7009 грн. (Дивись Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва «Вартість відновлювальних робіт за адресою [ADDRESS] » та Локальний кошторис №2-1-1 на будівельні роботи 2-1-1 на вартість ремонту квартири після затоплення «вартість відновлювальних робіт за адресою [ADDRESS] »). В подальшому, вказаний перелік робіт та їх вартість може бути змінено в залежності від обраного способу ремонту, номенклатури використаних матеріалів та зміни цін на ринку будівельних матеріалів. 2.Враховуючи наведене у другому питанні дослідницької частини висновку, розмір майнової шкоди, заподіяної власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття, враховуючи те, що напередодні був зроблений ремонт, може становити 7009 грн. Як вбачається з дослідженої в судовому засіданні кс.копії акта від 01 вересня 201920 [PERSON] сплатив судовому експерту Сапуновій А.І. згідно з договором від 11 серпня 2020 року №133/08 про проведення судової будівельно-технічної експертизи об`єкта, розташованого за адресою: [ADDRESS] . З дослідженої в судовому засіданні заяви судового експерта Сапунової А.І. від 01.11.2021 №133/08 на виконання ухвали Рівненського міського суду від 11 жовтня 2021 року по справі №569/21613/20 за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок затоплення квартири, стягнення моральної шкоди вбачається, що судовим експертом надано усі без винятку документи (матеріали), що слугували судовому експерту Сапуновій А.І. підставою для складання 31.08.2020 висновку будівельно-технічної експертизи №133/08 по заяві [PERSON] від 11.08.2020: копію заяви [PERSON] від 11.08.2020. Предметом дослідження експерта не було встановлення конкретних обставин, пов`язаних з причинами залиття водою квартири [ADDRESS] , відповідно надати документально підтверджуючих відомостей, щодо залиття водою квартири експерт немає можливості, оскільки ними не володіє. Не було предметом дослідження експерта встановлювати належність наданих фотоматеріалів до квартири [ADDRESS] . З дослідженої в судовому засіданні кс.заяви [PERSON] від 11.08.2020 року, яка була надана судовим експертом Сапуновою А.І. і яка слугувала для винесення вищезазначеного висновку експерта вбачається, що [PERSON] звернувся до судового експерта Сапунової А.І. з заявою у якій просив провести будівельно-технічну експертизу по квартирі [ADDRESS] для звернення до суду (без виїзду на об`єкт дослідження за наданими матеріалами) і надати відповідь на наступні питання: Яка вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття цієї квартири водою, що мало місце 19 березня 2020 року та який розмір майнової шкоди, заподіяний власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття, враховуючи, що напередодні був зроблений ремонт. До заяви долучено: технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] , виготовлений КП «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 26.08.1998 р.; свідоцтво про право власності на житло, посвідчене «Рівнетеплокомуненергією» 02 вересня 1998 року; акт обстеження від 22.04.2020 затверджений директором УК «Житло Сервіс Рівне»; фотоматеріали на 1-ому аркуші. Тобто, з вказаних вищезазначених письмових доказів вбачається, що експерту не ставилося питання, і відповідно не проводилася експертиза обставин пов`язаних з причинами залиття квартири [ADDRESS] , а лише встановлення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири. З дослідженої в судовому засіданні кс.копії квитанції №Счт/RV-0023653 від 21.06.2020 вбачаться, що у ТОВ «Епіцентр К» (гіпермаркет «Епіцентр К» м.Рівне, вул.Макарова, 17) було придбано будівельні матеріали, а саме: фарба особливо зносостійка (10 л) ELEMENT, штукатурка 25 кг ROTDAND, грунтовка універсальна Грунт 2 5л, грунтовка глибокопроникна Грунт 1 10 л, суміш для шпаклювання швів Рк-52 20 кг (без стрічки), утеплювач ISOVER PROFI 100ммх1220х5000 (6,1 м.кв), склострічка самоклеюча MASTERNET ТАРЕ 50мм*90м на загальну суму 3854,40 грн. Загальний розмір майнової шкоди, завданий позивачам внаслідок затоплення квартири становить 13963,40 грн. (3854,40 грн. витрати за придбані будівельні матеріали; 7009,00 грн. - розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, враховуючи те, що напередодні був зроблений ремонт та 3000,00 грн. за проведення судової будівельно-технічної експертизи). Відповідачем вказаний розрахунок не спростований, власних розрахунків з даного приводу суду не подано, а тому даний розрахунок судом приймається, як достовірний. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України \~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З системного аналізу положень ст.1166 ЦК України вбачається, що остання передбачає презумпцію вини правопорушника, у зв`язку з чим на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди, при цьому для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини. Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, суд приходить що висновку, що залиття відбулося з вини відповідача, яка не забезпечила справність обладнання водопостачання у квартирі, яка належить їй на праві власності, а тому заявлені позовні вимоги позивачів в частині відшкодування заподіяної матеріальної шкоди є доведеними, обґрунтованими та підлягають до задоволення. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до пункту 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Верховний Суд у постанові від 19 червня 2019 року у справі № 761/20404/14-ц звернув увагу на наступне. У пункті 5\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~судам роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що позивачами розмір шкоди, яку вони просять суд стягнути з відповідача на їх користь є завищеним, не підтвердженим належними та допустимими доказами, а тому до стягнення з відповідача на користь позивачів, з врахуванням вимог розумності та справедливості, підлягає моральна шкода в розмірі 5000,00 грн. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки при подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 1681,60 грн. згідно квитанції, тому дані судові витрати слід стягнути з відповідача на користь позивачів. На підставі викладеного,

Outcome: approved