Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-21 00:00:00

Керівник Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області звернувся в суд із вказаним вище позовом. Посилався на\~те,\~що вироком Сокирянського районного суду Чернівецької області від 06.09.2022 року, [PERSON] та [PERSON] визнано винуватими у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.249 КК України, та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян кожному. В результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненими знаряддям лову риболовними сітками, відповідачі порушили вимоги п.п. 3.14, 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, ст.11 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 6,7 Тимчасового порядку ведення рибного господарства і здійснення рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1192 від 28.09.1996 року, чим заподіяли навколишньому природному середовищу, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.09.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 06.10.2021 року № 1039, та № 1030 від 07.09.2012 року «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» істотної шкоди на загальну суму 240380,00 грн. Станом на час звернення до суду з позовом, відповідачі збитки добровільно не відшкодували. Посилаючись на норми Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про тваринний світ», статей 1166, 1190 ЦК України прокурор просив стягнути солідарно з відповідачів шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу в розмірі 240380,00 грн. та судові витрати. Прокурор Бандуряк Ю.В. у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник позивача Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області Заришняк Н.В. в судове засідання не з`явилась, натомість звернулася до суду з письмовою заявою розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала повністю. Представник позивача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області в судове засідання не з`явився. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що не вважає себе винуватим в повному обсязі у вчиненні кримінального правопорушення, адже його роль зводилась лише до допомоги [PERSON] , який і здійснював незаконний вилов риби, а тому він не погоджується на стягнення з нього половини від нарахованої суми збитків. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак 18.10.2022 року звернувся до суду з письмовою заявою розглянути справу без його участі, при цьому позовні вимоги визнав в повному обсязі, не заперечив щодо задоволення позову. 28.10.2022 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з письмовою заявою провести розгляд справи з його участю та участю його представника. Проте, в призначені судом дати судового засідання 08.11.2022 року та 22.11.2022 року відповідач [PERSON] чи його представник до суду не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Заслухавши позицію прокурора та відповідача [PERSON] , з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті суд вважає, що позовні вимоги Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області підлягають задоволенню з огляду на таке. Згідно ч.1 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоду, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 (зі змінами та доповненнями) «Про практику розгляд у цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і її майну, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що вироком Сокирянського районного суду Чернівецької області від 06.09.2022 року затверджено угоду про визнання винуватості від 25.08.2022 року у кримінальному провадженні, внесеному 03.08.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022263140000159, укладену між прокурором Дністровської окружної прокуратури Бандуряк Юлією Володимирівною та обвинуваченим [PERSON] . Визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст. 249 КК України, і за його вчинення призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн. Затверджено угоду про визнання винуватості від 25.08.2022 року у кримінальному провадженні, внесеному 03.08.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022263140000159, укладену між прокурором Дністровської окружної прокуратури Бандуряк Юлією Володимирівною та обвинуваченим [PERSON] . Визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст. 249 КК України, і за його вчинення призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн. Згідно вказаного вироку, 02.08.2022 року приблизно о 20 год. 00 хв. [PERSON] з метою незаконного зайняття добувним рибним промислом, перебуваючи на Дністровському водосховищі в адміністративних межах села Непоротове Дністровського району Чернівецької області, спільно з [PERSON] , діючи умисно, протиправно, з метою незаконного вилову риби, за допомогою металевого човна встановили в басейні річки Дністер в адміністративних межах с. Непоротове заборонені знаряддя лову - три ставкові риболовні сітки розмірами: L- 50 м, h- 2 м, Q - 40x40 мм, друга риболовна сітка L- 50 м, h- 2 м, Q- 40x40 мм, третя риболовна сітка Ь- 50 м, h - 2 м, Q- 40x40 мм. Після цього, 03.08.2022 року приблизно о 08 год. 00 хв. [PERSON] спільно з [PERSON] , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вказаних риболовних сіток здійснив незаконний вилов наступних екземплярів риб: лящ 1 шт., судак 5 шт., окунь 8 шт., плітка 125 шт. та був виявлений працівниками Управління державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області - «Чернівецький рибоохоронний патруль». [PERSON] та [PERSON] в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненими знаряддям лову - риболовними сітками, порушили вимоги п.п. 3.14,3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, ст.11 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 6,7 Тимчасового порядку ведення рибного господарства і здійснення рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1192 від 28.09.1996 року, чим заподіяв навколишньому природному середовищу, відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.09.2011 р. «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 06.10.2021 року № 1039, та № 1030 від 07.09.2012 року «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» істотної шкоди на загальну суму 240380,00 грн. Таким чином, внаслідок вчинення протиправних дій, відповідачі заподіяли шкоду рибному господарству України, здійснивши незаконний вилов риби, а саме незаконним виловом водних біоресурсів видів: «плітка звичайна», у кількості 125 екз., вартістю - 92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1564 грн.) за один екземпляр, загальною вартістю 195500 грн.; «судак звичайний», у кількості 5 екз., вартістю - 211 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (3587 грн.) за один екземпляр, загальною вартістю 17935 грн.; «лящ звичайний» у кількості 1 екз., вартістю - 97 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1649 грн.) за один екземпляр, загальною вартістю 1649 грн.; «окунь звичайний» у кількості 8 екз., вартістю - 186 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (3162 грн.) за один екземпляр, загальною вартістю 25296 грн. Всього на загальну суму 240380,00 грн. Згідно вимог ч. 1 ст.13\~Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах. У відповідності до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та інших законів України. Відповідно до підпункту 1 пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року (надалі - Правила рибальства), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Згідно з ч. 1, ч.4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів тягне за собою адміністративну та цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 1 статті 1190 Цивільного кодексу України визначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Статтею 15\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю. Статтею 131-1\~Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Згідно із ч. 4 ст.\~56\~Цивільного процесуального\~кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до вимог ст.141\~ЦПК України з відповідачів слід стягнути на користь позивача понесені останнім судові витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved