Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-17 00:00:00

Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , про стягнення заборгованості, в якому просить: стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 10\~181 грн. 67 коп. за кредитним договором № б/н від 01 грудня 2010 року та судовий збір у сумі 2\~481 грн. Позов представник позивача мотивує тим, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву № б/н від 01 грудня 2010 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 8 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. АТ БК «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, у зв`язку з чим станом на 18 січня 2022 року виникла заборгованість у розмірі 10\~181 грн. 67 коп. Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином, від представника позивача Максимовича С.О. до суду надійшла заява про розгляд справи за їх з відповідачем відсутності, також надав відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого, просив у задоволенні позовних вимог відмовити, оскільки, позивачем надано неправдиву інформацію щодо доброчесної поведінки відповідача, оскільки останній сплачував заборгованість за кредитом, відсотками, а також іншими витратами згідно умов договору до березня 2020 року, тобто, до місяця у якому почалась світова пандемія COVID-19 та посилався на початок повномасштабної війни в 2022 році, у зв`язку з чим [PERSON] вимушено припинив ведення бізнесу та не мав можливості працевлаштуватись. Зазначив, що відповідно до розділу IV «Прикінцевих та перехідних положень» ЗУ «Про споживче кредитування» , у разі прострочення споживачем у період з 01 березня 2020 року по 31 травня 2020 року, споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за прострочення платежів та від обов`язків сплачувати неустойку (штраф та пеню), також забороняється збільшення процентної ставки. Посилався на лист Торгово-Промислової палати України, в якому засвідчені форс-мажорні обставини - військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою запровадження воєнного стану, та підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору. Представниця АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надала до суду відповідь на відзив, зі змісту якого вбачається, що банком не заявлено вимог про стягнення неустойки, а тому заперечення представника відповідача стосовно нарахування штрафу та пені не повинні прийматись судом до уваги. Також зазначила, що введення карантину, не звільняє клієнта від обов`язків, щодо обслуговування кредиту згідно з умовами договору, для клієнтів з простроченням зобов`язань по договору по кредитним карткам банк застосував наступні умови: з 01 березня 2020 року скасував відповідальність позичальника за прострочення, а саме нарахування пені та процентів, банк застосовував виключно базову процентну ставку за користування кредитом. Зауважили, що 03 липня 2020 року відповідачем було підписано додаткову угоду №SAMDNWFC00005531847_01 до заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг від 03 липня 2020 року, відповідно до якої, сторони узгодили умови про тимчасове припинення погашення кредиту. З 01 липня 2020 року до 31 липня 2020 року погашення кредиту ,відповідно до умов додаткової угоди, не здійснювалось. Зазначили, що Банк виконує рекомендації НБУ та орієнтується на ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який не передбачає скасування відсотків за користування кредитними коштами, нарахування відсотків є правомірним з боку кредитора, проте, звільнили клієнтів від обов`язку сплати штрафів та пені. Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до слідуючого. Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору № б/н від 01 жовтня 2010 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 8 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідно до п. 1.7 Статуту Акціонерного Товариства Комерційного Банку «ПРИВАТБАНК» , погодженого Національним банком України від 11 червня 2018 року, Акціонерне Товариство Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного Акціонерного Товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК». Щодо зміни кредитного ліміту Банк керується п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Підписання Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті, складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг,- при порушені позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 грн. + 5 % від суми позову. Пунктом 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених Договором. Згідно п. 2.1.1.5.6 Умов надання банківських послуг, - У разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу Банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 1.1.2.7 Умов та правил надання банківських послуг. Пунктом 2.1.1.12.9 «Правил користування платіжною карткою», боржник доручає списувати з будь-якого рахунку відкритого в Банку в часності з Картрахунку грошові кошти для здійснення платежу з ціллю повного або часткового погашення боргових зобов`язань. Згідно п. 2.1.1.3.5 «Умов та правил надання банківських послуг», Клієнт доручає Банку здійснювати списання грошових коштів з рахунків Клієнта, відкритих в валюті кредитного ліміту, в межах суми підлягаючих сплаті Банку за кредитним договором, при настанні строків платежів, а також списання грошових коштів з картрахунку у разі настання строків платежів за іншими договорами Клієнта в межах, встановлених договорами (договірне списання), в межах платіжного ліміту картрахунку. Згідно п. 2.1.1.12.11 «Правил користування платіжною карткою», Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у встановленої Банком долі в разі невиконання боржником своїх боргових або інших обов`язків за Договором. Відповідно до п. 1.1.7.12 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що договір діє на протязі 12 місяців з моменту підписання. Якщо на протязі цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується на той самий строк. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 18 січня 2021 року становить 10\~181 грн. 67 коп., яка складається з наступного: - 7 726 грн. 53 коп. заборгованість за кредитом; - 2 455 грн. 14 коп. заборгованість за відсотками за користування кредитом; Відповідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином та у встановлений термін у відповідності із умовами договору. Відповідно до ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, якщо при цьому були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно до змісту ст. 536 ЦК України за користування грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти та розмір процентів встановлюється договором. Частиною 2 ст. 615 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не\~звільняється від\~відповідальності за\~неможливість виконання\~ним грошового\~зобов`язання. Частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є доказами, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до п. 18 "Прикінцевих та перехідних положень" ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Як вбачається з п. 19 "Прикінцевих та перехідних положень" ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії". В своєму відзиві представник відповідача посилався на лист Торгово-Промислової палати України, в якому засвідчені форс-мажорні обставини - військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою запровадження воєнного стану, та яким підтверджено, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору. Суд не приймає до уваги дану обставину, з наступних підстав. Продовження строку дії договору та строку виконання зобов`язань внаслідок форс-мажору чи інших обставин є можливим лише якщо сторони це прямо вказали в умовах договору, або уклали додаткову угоду про це за взаємною згодою сторін вже після виникнення таких обставин. Так, у своїй Постанові від 21.08.2022 у справі № 910/15264/21 Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду звернув увагу на те, що настання форс-мажору не є підставою для зміни умов договору та звільнення від виконання зобов`язання. Даний висновок ВС говорить про те, що навіть, якщо під час війни сторона не може виконати свої зобов`язання за договором - це не зміна умов договору, а звільнення від сплати штрафних санкцій. Тобто, наявність листа ТПП від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 не є звільненням від виконання зобов`язань за договором під час воєнного стану. При цьому, представник відповідача, посилаючись на форс-мажор як на підставу для звільнення від відповідальності, не довів як саме в процесі агресії сусідньої держави [PERSON] не міг виконати свої зобов`язання під час їх виконання, що відповідає висновкам викладеним в Постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.08.2022 у справі № 922/854/21. Крім того, суд зазначає, що вказаний лист належним чином не посвідчений та в ньому відсутні посилання на договір, який є предметом розгляду даної справи. Доказом наявності боргу позичальника перед банком є первинні документи та виписки з особових рахунків клієнта банку, які підтверджують існування певних банківських операцій, нарахування позичальникам боргу по основній сумі кредиту і процентам. Враховуючи, що позивачем до суду надані виписки з особових рахунків [PERSON] , а зміни внесені до п. 18 "Прикінцевих та перехідних положень" ЦК України не передбачають скасування відсотків за користування кредитними коштами, таке нарахування є правомірним з боку кредитора та підтверджене розрахунком заборгованості, банком не заявлено вимог про стягнення штрафів та пені, а тому заперечення представника відповідача стосовно нарахування неустойки не приймаються судом до уваги, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заявлено цілком обґрунтовано, а тому підлягають задоволенню та стягненню з відповідача заборгованості за кредитним договором № б/н від 01 грудня 2010 року у розмірі 10 181 грн. 67 коп. Крім того, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 481грн., сплачений позивачем при подачі позову до суду. Рішення виноситься у межах заявлених вимог, на підставі пред`явлених доказів. На підставі приведеного вище,

Outcome: approved