Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-21 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулися до Рівненського міського суду з позовом, вимоги за яким змінили заявою від 27.07.2022 р., до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] треті особи без самостійних вимог [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Просили стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 43448,00 грн. на користь [PERSON] - відшкодування матеріальної шкоди завданої затопленням квартири .Стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 10000,00 грн. на користь [PERSON] та [PERSON] - відшкодування моральної шкоди.Стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] на користь [PERSON] витрати пов`язані з розглядом справи:270 грн. 97 коп. по оплаті за проведення дослідження наявності пліснявих грибів Pівнeнcьким обласним лабораторним центром;4 000 грн. на професійну правничу допомогу, 3800 грн. на проведення судової будівельно- технічної експертизи. Стягнути із відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] судовий збір в сумі 1 681,6 грн., в т.ч. :840,80 грн. за подання до суду позовної заяви майнового характеру;840,80 грн. за подання до суду позовної заяви немайного характеру. Позовні вимоги обґрунтовано наступними доводами. З 2012 року [PERSON] , [PERSON] та їх малолітня дитина проживають у багатоквартирному двоповерховому будинку на першому поверсі у квартирі [ADDRESS] . Власниками квартири є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . З 2015 року у квартирі [ADDRESS] , стали проживати [PERSON] , [PERSON] і двоє малолітніх дітей. Згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З часу проживання відповідачів у квартирі [ADDRESS] регулярно (кілька разів на рік) затоплюється різного ступеня проникнення води (починаючи від появи мокрих плям на стелі до стоку води по стінах на підлогу та із стелі як дощу). Оскільки будинок є двоповерховим і над квартирою [ADDRESS] не має житла, то єдиними винуватцями затоплення квартири [ADDRESS] можуть бути лише мешканці квартири [ADDRESS] . На неодноразові звертання [PERSON] та [PERSON] до [PERSON] і [PERSON] про припинення підтоплень і необхідність відшкодування збитків, останні ігнорували звернення та вимоги про усунення проблеми. Вперше факт затоплення задокументовано Актом від 04.06.2018 р. затвердженим начальником ЖКП «Західне», яким підтверджено виявлення підтоплення квартири [ADDRESS] на стелі та стінах у кімнаті, кухні, коридорі у зв`язку із проникненням води із квартири [ADDRESS] . 18 липня 2020 року квартиру [ADDRESS] в черговий раз було затоплено мешканцями квартири [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] змушена була викликати поліцію, патрульну поліцію, їздити в ТОВ «КК «Західна», Рівненський обласний лабораторний центр, Держпродспоживслужбу, обласний лабораторний центр, шукати будівельників які б змогли зробити ремонт та інше. Листом №213 від 14.09.2020 р. ТзОВ «КК «Західна» повідомлено, що від мешканців квартири [ADDRESS] , звернень щодо необхідності проведення ремонту водопровідних мереж та систем опалення не надходило, що вказує про відсутність вини ТзОВ «КК «Західна» (як обслуговуючої будинок організації) у підтопленнях квартири [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] 03.06.2022 року звернулась до судового експерта з проханням провести судово- будівельну експертизу квартири [ADDRESS] внаслідок залиття. У зв`язку з черговим залиттям квартири позивачі перенесли стресову ситуацію, були змушенні витрачати свій час на клопоти по збору доказів для підтвердження позову, звернення в судові інстанції, випробовували незручності в зв`язку з проживанням і користуванням квартирою, яка була пошкоджена залиттям, усе це порушило склад та ритм їх життя і спричиняло моральні страждання. Крім того позивачі понесли душевні страждання від самого факту ушкодження майна та від небажання винної особи відшкодувати шкоду у добровільному порядку. У результаті дій відповідачів був зірваний ряд життєвих планів позивачів, порушений звичайний уклад існування. Всі ці обставини в своїй сукупності змушували позивачів докладати додаткових зусиль для організації свого життя. В результаті залиття квартири позивачам нанесені матеріальна та моральна шкода. У судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] підтримали позов у межах його доводів. Просили позов задовольнити з врахуванням заяви про зміну позовних вимог. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися повторно, про час і місце судового засідання повідомлялися належним чином рекомендованою кореспонденцією, крім того їхні виклики в судові засідання здійснювалися через розміщення оголошення на офіційному сайті Судової влади України (http://court.gov.ua/). З заявою з проханням слухати справу за їх відсутності до суду не зверталися , письмового відзиву на позов, суду не подали . Причину неявки суду не повідомили. Треті особи без самостійних вимог [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судові засідання не з`являлися. Представник третьої особи [PERSON] адвокат Протопович А.Р. просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Додатково пояснив, що [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , згідно свідоцтва на право власності на квартиру яку затоплено та проживає в ній разом з позивачами, був свідком залиття вказаної квартири з квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. За таких обставин, у зв`язку із повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомлених відповідачів, враховуючи заяву представника третьої особи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі матеріалів. Ухвалою суду від 20.10.2020 р. позовна заява [PERSON] , [PERSON] залишалася без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали, а саме: подачі до суду належним чином оформлену позовну заяву у якій визначити позовні вимоги позивача [PERSON] ; сплатити [PERSON] судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп. та подати до суду оригінал квитанції; сплатити [PERSON] судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп. та подати до суду оригінал квитанції. 09.11.2020 року до Рівненського міського надійшла заява позивачів про усунення недоліків,та долучено належним чином оформлену позовну заяву та квитанції про сплату судового збору. Ухвалою суду від 26.11.2020 р. відкрите спрощене позовне провадження з викликом сторін. Ухвалою суду від 26.07.2022 р. залучено до участі у справі у якості третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . В судовому засіданні 08.09.2022 р. судом були допитані позивачі як свідки. У зв`язку з тим, що заявлені свідки [PERSON] , [PERSON] були звільнені з ТзОВ «Єврокомунсервіс», позивачі відмовилися від допиту їх у якості свідків. Заслухавши пояснення позивачів, представника третьої особи, показання свідків, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно свідоцтва на право власності на квартиру [ADDRESS] , виданому УЖКГ ВК РМР 15.12.2015 року згідно з наказом № 1408, квартира належить на праві спільної часткової власності по 1/4 частці кожному: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 21.09.2020 року (інформаційна довідка №224792897) власниками квартири [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомості №880854656101) є наступні особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно акту від 20 липня 2020 року 18 липня 2020 року відбулось підтоплення квартири [ADDRESS] із квартири [ADDRESS] , що розташована вище поверхом, що підтверджується документами :ТзОВ «КК «Західна» - актом виконаних робіт по обслуговуванню та поточному ремонту від 18.07.2020 р., актом про підтоплення квартири затвердженим 21.07.2020 р. складеним відповідно до пункту 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76; довідкою Рівненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області - про результати звернення гр. [PERSON] , поясненням [PERSON] від 18.07.2020 р., заявою [PERSON] від 18.07.2020 р., поясненням [PERSON] , листом від 05.08.2020 р. №2275/200/04-2020 в адресу [PERSON] ; листом Управління патрульної поліції в Рівненській області ДПП від 05.08.2020 р. №140аз/41/30/02-2020, відеозаписом. Листом №213 від 14.09.2020 р. ТзОВ «КК «Західна» повідомлено, що від мешканців квартири [ADDRESS] , звернень щодо необхідності проведення ремонту водопровідних мереж та систем опалення не надходило, що вказує про відсутність вини ТзОВ «КК «Західна» (як обслуговуючої будинок організації) у підтопленнях квартири [ADDRESS] . З оглянутого судом результату №5561-5565 санітарно-мікробіологічного дослідження від 04.09.2020 р. підтверджено наявність пліснявих грибів : кутку стелі - 280 КУО пліснявих грибів; кутку стелі - 190 КУО пліснявих грибів; боковій стіні - 2 КУО пліснявих грибів; боковій стіні - 210 КУО пліснявих грибів; боковій стіні - 240 КУО пліснявих грибів. Окрім того, судом встановлено, що висновком експерта [PERSON] , яка діє згідно свідоцтва № 2007 від 09.08.2019р., виданого на підставі рішення ЦЕКК при МЮ України, № 78/22 від 30.06.2022 р., за результатами проведення судової будівельно- технічної експертизи , проведеної за зверненням позивачки [PERSON] , визначено вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] внаслідок неодноразового залиття цієї квартири водою, у сумі 43448 грн. з врахуванням податку на додану вартість. З оглянутої судом довідки № 21 від 19.10.2022 року, виданої ТзОВ «Керуюча компанія «Західна» вбачається наступне. У період до 20 жовтня 2020 року управління будинком [ADDRESS] здійснювало Товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Західна». Технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання та водовідведення здійснювалось відповідно до Наказу №219 від 15.08.2018 року МІНІСТЕРСТВА РЕГІОНАЛЬНОГО РОЗВИТКУ, БУДІВНИЦТВА ТА ЖИТЛОВО- КОМУНАЛЬНОГО ГОСПОДАРСТВА УКРАЇНИ «Про затвердження Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води». Станом на 18 липня 2020 року у будинку [ADDRESS] внутрішньобудинкові системи водовідведення, трубопроводи, водопровідні мережі та каналізаційні випуски, каналізаційні труби, розтруби знаходились в задовільному справному стані, цілісні. Заявок від мешканців будинку [ADDRESS] на ремонт труб водопостачання та ремонт даху у період, що передував 18 липня 2020 р., не надходило до Товариства. 18 липня 2020 року на телефон аварійної служби Товариства «СаІІ- центр у режимі 24/7» надійшла заявка №1021641 від 18.07.2020 року о 23:09 год від мешканця квартири [ADDRESS] з повідомленням про те, що квартиру [ADDRESS] топлять сусіди з верхнього поверху. Відповідно до поверхового плану будинку, квартира, що розташовані над квартирою [ADDRESS] є квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Інших звернень від мешканців будинку [ADDRESS] у період з 18.07.2020 року по 31.07.2020 року на телефон аварійної служби Товариства «СаІІ-центр у режимі 24/7» не надходило. Допитані у судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] як свідки, підтвердили , що дійсно 18.07.2020 р. мав місце факт затоплення їхньої квартири з квартири поверхом вище, де мешкають відповідачі. Пропозиція щодо позасудового урегулювання наслідків затоплення, відповідачами залишена поза увагою. По даний час ремонт у квартирі вони не робили, відповідачі свою допомогу не пропонували. Відповідно до ст. 12 ЦПК цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з ст. 81 ЦПК, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ст. 79 ЦПК, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Положеннями статті 319ЦК України (ч. ч. 1, 2, 4, 5) передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частинами 1 і 2 статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Із положень п.п.7,18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8жовтня 1992року №572(в редакції постанови Кабінету Міністрів України від24січня 2006року №45),слідує,що власник квартири зобов' язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечу вати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України, за заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що в деліктних правовідносинах юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка завдавана шкоди, настання шкоди, причинний зв`язок між двома першими елементами і вина завдавача шкоди. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Право власності є абсолютним правом, яке здійснюється власником на свій розсуд незалежно від волі інших осіб. Одночасно на власника покладаються певні зобов`язання, зокрема витрати, пов`язані з майном, тягар його утримання та охорони. Також власник несе ризик випадкового знищення та. пошкодження майна, він не може використовувати право власності на школу правам, свободам та інтересам громадян, інтересам суспільства. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідачів покладається обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Відтак, суд прийшов до висновку, що неправомірними діями [PERSON] [PERSON] , [PERSON] , які виразилися у неналежному утриманні сантехніки у своїй квартирі, була затоплена квартира [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] та треті особи, які самостійні вимоги не заявляли, між неправомірними діями та наслідками, заподіяння шкоди майну, має місце причинно-наслідковий зв`язок. Відповідачами не доведено належними та допустимими доказами, що пошкодження у квартирі позивача сталося не з їхньої вини. Доказів того, що залиття належної позивачу [PERSON] квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідачів, також не надано, а судом таких доказів не встановлено. Отже, враховуючи, що залиття належної позивачу [PERSON] квартири [ADDRESS] , сталося з вини відповідачів [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , власників квартири, які проживають на поверх вище №3 по [ADDRESS] , саме відповідачі в силу закону мають нести відповідальність за заподіяну шкоду, в зв`язку з чим суд прийшов до висновку, що підлягає до стягнення матеріальна шкода у розмірі 43448,00 грн. за рішенням суду, оскільки у добровільному порядку відповідачі кошти не сплатили. [PERSON] у задоволенні позову відмовити, оскільки вона не є співвласником квартири [ADDRESS] , тому належних та допустимих доказів заподіяння матеріальної шкоди в наслідок затоплення квартири її майну не встановлено. У позові до [PERSON] слід відмовити, оскільки вона не є співвласником квартири [ADDRESS] , а доказів того, що з її вини сталося затоплення судом не здобуто. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. При вирішенні питання про відшкодування моральної шкоди, суд керується роз"ясненнями постанови Пленума Верховного Суду України від 31.03.1995року ( з наступними змінами та доповненнями) «Про судову практику у справах про стягнення моральної ( немайнової) шкоди». Згідно п.3 вищеназваної постанови під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань чи інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями чи бездіяльностю інших осіб. Разом з тим, у п.4 постанови вказується, що позивач зобов"язаний довести не тільки факт заподіяння моральних страждань, але і пояснити з яких міркувань він виходив, зазначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. Доказів того, що внаслідок стресових ситуацій позивачі зверталися до лікаря у зв`язку з погіршенням стану здоров`я пов`язане з затопленням квартири суду не надано, а судом таких доказів не встановлено. Окрім того, не зрозуміло з яких міркувань позивачі виходили визначаючи розмір моральної шкоди у розмірі 10000 грн. Відтак, суд прийшов до висновку про задоволення частково позову в цій частині та стягнення на відшкодування моральної шкоди в розмірі 2000,00 грн. на користь [PERSON] власності якого було заподіяно матеріальну шкоду, що спричинило певні психологічні переживання, пов`язані з користуванням майном, а саме використанням його за прямим призначенням та його відновленням. У позові [PERSON] щодо стягнення моральної шкоди відмовити з тих підстав, що судом відмовлено у задоволенні її вимог про стягнення матеріальної шкоди, а задоволено вимоги власника пошкодженого майна. Судові витрати відповідно до ст. 141 ЦПК підлягають до стягнення з відповідачів в розмірі 4911,77 грн. з розрахунку : 840,80 грн. - сплачений судовий збір позивачем [PERSON] ; оплата проведення дослідження наявності пліснявих грибів - 270,97 грн.; оплата роботи експерта - 3800,00 грн., які підтверджуються долученими до справи квитанціями. Статтею 137 ЦПК України визначено порядок відшкодування витрат на правничу допомогу, а також вказаною статтею передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу позивачами не надано жодних належних підтверджуючих документів як доказів понесених витрат на правничу допомогу, а відтак у стягненні з відповідачів на користь позивачів витрат на правничу допомогу слід відмовити. На підставі викладеного ,

Outcome: partial