Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-14 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до ГУ ДПС у м.Києві, Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС МЮ України, третя особа: ДП «Сетам», в якому просить визнати право на квартиру [ADDRESS] , припинити податкову заставу нерухомого майна, запис про який був внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08.11.2018 за №28833430 на підставі рішення про опис майна у податкову заставу, серія та номер 29, виданим 18.10.2018 ГУ ДФС у м.Києві на підставі Акту опису майна. Свої вимоги обґрунтовує тим, що нею, [PERSON] , придбано у власність 16.08.2021 р. в ході проведення електронних торгів на сайті державного підприємства «СЕТАМ» з реалізації нерухомого майна, що належить боржнику ПАТ «Трест Київміськбуд-1», трикімнатну квартири [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності ПАТ «Трест Київміськбуд-1» за ціною 1008251,00 грн. Вказує, що згідно протоколу 02.09.2021 р. ДП «Сетам» переможцем торгів являється [PERSON] . Відповідно до Акту державного виконавця про проведені електронні торги, електронні торги проводились 16.08.2021 ДП «Сетам» за адресою: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-б на підставі Порядку реалізації арештованого майна. Також вказує, що 15.09.2021 на рахунок Міністерства юстиції України від переможця електронних торгів [PERSON] за придбане майно лот №487447, згідно протоколу №552259 від 02.09.2021 перераховані грошові кошти в сумі 1063200,68 грн., без ПДВ, 50412,55 грн. сума сплаченого гарантійного внеску, 5545,38 грн. розмір додаткової винагороди організатору торгів, що підтверджується Актом №32885579/15 державного виконавця про проведені електронні торги від 16.09.2021 та квитанціями про перерахунок коштів. Позивач також зазначив, що 27.09.2021 приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Кондакова Н.В. зареєструвала право власності на квартиру [ADDRESS] та видала Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, відповідно до якого право власності на квартиру зареєстровано в реєстрі за №1082. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 276803214 від 27.09.2021 квартира [ADDRESS] на праві приватної власності (розмір частки 1) належить [PERSON] . При реєстрації права власності на квартиру до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Кондаковою Н.В. перенесені обтяження попереднього власника майна, а саме боржника ПАТ «Трест Київміськбуд-1». Позивач зазначила, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна в розділі Актуальна інформація зі спеціального розділу (актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень) на 28.09.2021: - номер запису про обтяження 13252476 постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України серія та номер: ВП №32627392 від 19.01.2016 здійснено арешт майна ПАТ «Трест Київміськбуд-1» (код ЄДРПОУ 31176312) , а саме квартири [ADDRESS] . - номер запису про обтяження 28833430 квартира [ADDRESS] перебуває у податковій заставі згідно Рішення про опис майна у податкову заставу, серія та номер: 29, виданим 18.10.2018 Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі Акту опису майна від 06.11.2018, серія та номер: 347/26-15-17-02-17 обтяжувачем майна є Головне управління ДФС у м. Києві, а боржником - ПАТ «Трест Київміськбуд-1» код ЄДРПОУ 31176312(попередній власник). Враховуючи наведене, з огляду на те, що квартира була придбана [PERSON] на електронних торгах 16.08.2021 р. у встановленому законом порядку та із дотриманням відповідної процедури, вона набула право власності на це майно, а тому наявність арешту нерухомого майна та податкової застави порушують права позивача та законні інтереси, як власника нерухомого майна. Вказує, що на її звернення до ВПВР Департаменту ДВС МЮ України відповіді так і не отримала. Також, звернувшись до ГУ ДФС у м.Києві з вимогою про припинення податкової застави та виключення запису з державного реєстру обтяжень нерухомого майна, отримала відповідь про відмову у вищевказаній вимозі оскільки станом на 06.11.2018 згідно даних інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів, за ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» обліковувався податковий борг. Позивач наголосила, що відмова Головного управління ДПС у м. Києві про припинення податкової застави посилаючись на положення Податкового кодексу України, яким врегульовано порядок та підстави виникнення права податкової застави є безпідставною та необґрунтованою, адже між наявними в цій справі сторонами податкові правовідносини не виникли і спірне майно було реалізовано з метою погашення боргових зобов`язань попереднього власника в тому числі й перед Головним управлінням ДПС у м. Києві. На підставі вищевикладеного, позивач просила визнати за нею, [PERSON] право на квартиру [ADDRESS] та припинити податкову заставу нерухомого майна. Ухвалою Придніпровського районного суду м.Черкаси від 17 січня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 12 вересня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті. 31.01.2022 року від представника третьої особи МЮ України (в особі примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби), через канцелярію Придніпровського районного суду м.Черкаси надані пояснення. Позивач [PERSON] та представник позивача адвокат Джирма АВ. в судове засідання не з`явилися. До початку розгляду справи подали заяву, про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Представник відповідача ГУ ДПС у м.Києві в судове засідання не з`явився. Причину неявки суду не повідомив. Разом з тим, про розгляд справи був належним чином повідомлений. Представники третіх осіб Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВ МЮ України та ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явилися. Причину неявки суду не повідомилив. Разом з тим, про розгляд справи були належним чином повідомлені. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що згідно акту про проведенні електронні торги від 16 вересня 2021 року в межах зведеного виконавчого провадження №32885579 з примусового виконання про стягнення коштів з ПАТ «Трест Київміськбуд-1» до складу якого входять наказ Господарського суду міста Києва від 09.11.2012 №5011-47/12731-2012 про стягнення з ПАТ «Трест Київміськбуд-1» на користь Київської міської ради 78711211.50 грн.- основного боргу, 65296572.18 грн. - пені, наказ Господарського суду міста Києва від 24.02.2012 №47/335 про стягнення з ПАТ «Трест Київміськбуд-1» на користь Київської міської ради 724182.38 грн. пені, наказ Господарського суду міста Києва від 16.03.2017 №17/192 про стягнення з ПАТ «Трест Київміськбуд-1», з будь якого його рахунку, виявленого державним виконавцем під час виконання рішення суду, на користь ТзОВ «ВітаВерітас», збитки в сумі 23837594879 грн.; суму безпідставно отриманих коштів в розмірі 150418234.72 грн.; витрати по сплаті державного мита в сумі 25500.00 грн.; витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу в сумі 236.00 грн., було звернуто стягнення на трикімнатну квартиру [ADDRESS] , що належить приватному акціонерному товариства «Трест Київміськбуд-1» на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] від 01.08.2011 виданого Управлінням власністю міста виконавчого Черкаської міської ради.(а.с.15) Відповідно до протоколу №552259 проведення електронних торгів від 16.08.2021 переможцем визнано [PERSON] (ІПН [NUMBER] ), ціна продажу квартири 1119158.61 грн. Даний акт є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (а.с. 16). 27.09.2021 року державним реєстратором - приватним нотаріусом Кондаковою Нелею Володимирівною, Черкаський міський нотаріальний округ, Черкаська обл., внесені відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартири [ADDRESS] , підстава для державної реєстрації: свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія иа номер:1082, виданий 27.09.2021, видавник: приватний нотаріус Черкаського міськнотокругу Кондакова Н.В.; власники [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . (а.с.14). Квартира була\~придбана [PERSON] ,\~як переможницею\~за результатами\~публічних торгів\~в рамках\~виконавчого провадження\~№ 32885579 за ціною 1\~119\~158.61 грн. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що відносно квартири [ADDRESS] наявне обтяження у виді податкової застави з забороною відчуження. Вказаний запис вчинений за № 28833430 08.11.2018 року державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в м. Києві Янович Іванною Ярославівною на підставі рішення про опис майна у податкову заставу Головного управління ДФС у м.Києві, з зазначенням обтяжувача - Головне управління ДФС у м.Києві, боржник Приватне акціонерне товариство «Трест Київміськбуд-1» (а.с.18-19). Оскільки перебування придбаного на електронних торгах нерухомого майна в податковій заставі порушує право власності позивачки на це майно в частині права розпорядження ним, а Податковим кодексом України не передбачено право нового власника звільнити майно з податкової застави, як і подати відповідну заяву до державного реєстратора, позивачка звернулась до суду із даним позовом. За таких обставин спір між сторонами виник з приводу захисту права власності і регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК), Податкового кодексу України (далі ПК) тощо. Відповідно до пп. 14.1.155 п. 14.1 ст. 14 ПК податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави. Пунктом 87.2 статті 87 ПК передбачено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами. Згідно з п. 88.1 ст. 88 ПК з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Відповідно до п. 89.1 ст. 89 ПК право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в п. 100.11 ст. 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань. З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому (п. 89.2). Згідно з п. 89.3 ст. 89 ПК майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що предметом податкової застави є майно виключно боржника-платника податків. Таким чином, оскільки позивачка не є боржником, та враховуючи те, що звернення стягнення на податкову заставу можливе лише на майно платника-боржника, до правовідносин, що склалися між сторонами, не можуть застосовуватись норми Податкового кодексу України в частині питання податкової застави. Згідно п. 93.1 ст. 93 ПК майно платника податків звільняється з податкової застави з дня: отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку; визнання податкового боргу безнадійним; набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства; отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження. Підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених пп. 93.1.1-93.1.5 п. 93.1 цієї статті (пункт 93.2). Пунктом 93.4 статті 93 ПК встановлено, що у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу. Із аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їхнього проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином. Враховуючи той факт, що на час розгляду справи майно реалізовано і право власності на це майно набула позивачка на підставі правочину (придбане на електронних торгах), то має місце спір про право цієї особи, оскільки наслідки вирішення такого спору судом безпосередньо впливають на зміст та стан його речового права на спірне майно. За приписами статей 15, 16 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За змістом статті 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За змістом ч. 1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Відповідно до пунктів 7, 8 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, визначено, що не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка придбала на електронних торгах нерухоме майно у вигляді квартири. Докази на підтвердження оспорення та скасування в судовому порядку процедури електронних торгів сторонами до матеріалів справи не надані, а відтак їх результати є дійсними. За змістом ст. 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. У розумінні приписів наведеної норми право власності може бути також порушене без вилучення майна у власника. Власник у цьому випадку має право вимагати захисту свого права і від особи, яка перешкоджає його користуванню та розпорядженню своїм майном, тобто може звертатися до суду з негаторним позовом. Звернутися з негаторним позовом може власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ, щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем - лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю. Отже, підставою для подання негаторного позову є вчинення третьою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 924/1220/17. Таким чином, власник має право за своєю волею визначати фактичну та юридичну долю речі. Ураховуючи, що позивачка є власником майна, яке знаходиться у податковій заставі з відміткою заборони його відчуження і такі обставини мають триваючий характер, вони перешкоджають позивачці за своїм розсудом розпоряджатися власним майном. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту), кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому як ефективний спосіб слід розуміти такий, що приводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Позивачка просить усунути перешкоди у здійсненні нею права розпорядження на належне їй на праві власності нерухоме майно шляхом скасування податкової застави, що відповідає засадам належного способу захисту порушеного права, оскільки власник майна має право вимагати усунення перешкод у праві розпорядження своїм майном. По обставинах справи судом встановлено, що реалізоване на електронних торгах на користь позивачки нерухоме майно знаходиться у податковій заставі у зв`язку із наявністю податкового боргу у ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», якому це майно належало до торгів. В той же час, станом на момент звернення до суду із даним позовом та розгляду цієї справи судом саме позивачка є власником такого майна, придбавши його на електронних торгах. Таким чином, виходячи із системного аналізу норм Цивільного кодексу, Закону України «Про виконавче провадження», особа, що придбала майно на електронних торгах, є добросовісним набувачем такого майна і стає його власником, а це майно звільняється від арештів та заборон (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Враховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд бере до уваги, що позивачка звільнена від сплати судового збору, відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», а тому на підставі ст. 141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», стягнути з відповідача Головного управління Державної податкової служби у м.Києві на користь держави судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved