Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-14 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача, зупинення нарахування відсотків та скасування нарахованих відсотків за користування кредитними коштами, відновлення залишку коштів на рахунку. Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є клієнтом Акціонерного товариства\~«Державний ощадний\~банк України»з 02.07.2015 року, нею було відкрито два карткових рахунки: соціальний рахунок для отримання одноразової допомоги при народженні та картковий стандартний, на якому був кредитний ліміт у розмірі 10000 грн. 11 серпня 2021 року близько 18:20 год. на її номер телефону зателефонувала жінка, представилася працівником компанії "Київстар" та попросила продиктувати для неї чотири цифри, які прийшли її смс-повідомленням на її телефон. Вона продиктувала для вказаної особи читири цифри з повідомлення, яке прийшло від "Київстар". Після цього жінка поклала слухавку, а в неї зник зв"язок, вона нікому не могла зателефонувати. після цього з мобільного додатку "Приват24" на телефон надходили повідомлення, вона зайшла в мобільний додаток "Приват24" і заблокувала свою кредитну картку, оскільки зрозуміла, що відносно неї можуть вчинятися шахрайські дії. Через якийсь час вона поїхала до сервісного центру "Київстар" в ТРЦ"Екватор" в м.Рівне, де показала працівнику першочерговий пароль, однак той повідомив, що "Київстар" як мобільний оператор, не надсилав на її номер повідомлень подібного змісту, а також змінив її сім картку та відновив вказаний вище номер. Після відновлення номера мобільного телефону їй почали приходити смс-повідомлення від "Ощадбанку", після заходу в додаток"Ощад24" виявила, що з її кредитної картки № [NUMBER] невстановленою особою було знято двома платежами кошти в сумі 4500 та 5300 грн. 16.08.2021 року вона звернулася до поліції, де наразі відкрито кримінальне провадження. Позивач також звернулася з заявами до організацій кредитування про вчинення відносно неї шахрайських дій та запитами про надання інформації по її рахунках. АТ "Ощадбанк" надано відповідь про те, що кошти з карткового рахунку № [NUMBER] були перераховані на картковий рахунок АТ "ТАСКОМБАНК" з ІР адреси [NUMBER] та пристрою HUAWEI MATE 10 LITE. Разом з тим, позивач вважає, що вона потерпіла від злочинної недбалості та н езабезпеченням АТ "Ощадбанк" належної безпеки її особистих даних. Ухвалою суду від 14 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У відзиві\~на позовну\~заяву,\~отриманому судом\~10\~листопада 2022\~року представник\~відповідача просить\~відмовити в\~задоволенні позовних\~вимог в\~повному обсязі.\~В обґрунтування\~покликається на\~те,\~що на\~підставі заяв\~поданих [PERSON] \~до банку\~щодо списання\~з її\~карткового рахунку\~коштів, відділом захисту операцій з БПК управління економічної безпеки Департаменту безпеки АТ «Ощадбанк» було виявлено, що операції з використанням Інтернет ресурсу «WEB banking» проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережі Інтернет), які відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону. Позивач персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм - шпигунів на персональному програмному забезпеченні позивача. Банк не несе відповідальності за операції з картковим рахунком позивача при розголошенні третім особам. Списання коштів з карткового рахунку стало можливим у зв"язку з порушенням (недотриманням) позивачем Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а саме пунктів 9.15, 9.16, 9.17,9.18 Розділу ІХ. У судовому засіданні представник позивача позовні\~вимоги підтримаа\~в повному\~обсязі з\~підстав та\~мотивів,\~які наведені\~у позовній\~заяві, просила задоволити позов. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову з підстав викладених у відзиві на позов. Представник відповідача зазначає, що позивач розголосила третім особам персональні дані, одноразові паролі, а тому відсутні підстави для відповідальності банку за проведені платіжні операції. Банк не несе відповідальності за списання коштів, яке відбулося 11 серпня 2021 року.\~ Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~Суд встановив,\~що 18.06.2021\~між АТ «Державний\~ощадний банк\~України»та [PERSON] укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання заяви про приєднання №96454118/180621. Згідно умов договору для [PERSON] було встановлено кредитний ліміт у розмірі 10000 грн., що підтверджується меморіальним ордером №8786139418 від 25.06.2021. 17.08.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про порушення кримінального провадження № 12021186180000500 за зявою [PERSON] від 16.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Відповідно до обставин вчинення правопорушення вбачається, що 11.08.2021 невстановлена особа незаконно заволоділа абонентським номером телефону [PERSON] , та в подальшому, за допомогою вказаного абонентського номеру, шляхом обману заволоділа грошовими коштами належними останній. 15.09.2021 та 26.10.2021 АТ "Ощадбанк" надано відповідь [PERSON] на її заяву від 12.08.2021 про те, що за результатами перевірки кошти з карткового рахунку № [NUMBER] 11.08.2021 в період часу 19:03 по 19:09 було списано грошові кошти (2 транзакції) на сусу 9800,00 грн (4500,00 грн та 5300,00 грн) шляхом переказу на картковий рахунок АТ "ТАСКОМБАНК" з ІР адреси [NUMBER] та пристрою HUAWEI MATE 10 LITE. Зазначені операції було проведено коректно після входу на Інтернет ресурс Бпнку Ощад 24/7 (час входу 11.08.2021 19:02:43 з ІР адреси [NUMBER] ) для чого потрібно було ввести повний номер платіжної картки, строк її дії, пароль cvc2/cvv2. Вважають, що вказані реквізити платіжних карток Банку, строк її дії, пароль cvc2, логін та пароль стали відмі третій особі. Результати перевірки свідчать, що зняття грошових коштів з рахунку стало можливим у зв"язку з порушенням [PERSON] пунктів 9.15,\~9.16,\~9.17,\~9.18\~Розділу ІХДоговору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Частиною 2 ст. 1066 ЦК України визначено, що банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Частиною 1 статті 1068 ЦК України встановлено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Згідно з ч. 3, 4 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Клієнт зобов`язаний сплатити плату за виконання банком операцій за рахунком клієнта, якщо це встановлено договором. За правилами встановленими ст.1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків врегульовано Інструкцією про безготівкові рахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 року № 22. (далі Інструкція) В пункті\~1.4\~Інструкції містяться\~наступні визначення:\~безготівкові розрахунки\~- перерахування певної суми коштів з рахунків платників на рахунки отримувачів коштів, а також перерахування банками за дорученням підприємств і фізичних осіб коштів, унесених ними готівкою в касу банку, на рахунки отримувачів коштів. Ці розрахунки проводяться банком на підставі розрахункових документів на паперових носіях чи в електронному вигляді. Дистанційним обслуговуванням є комплекс інформаційних послуг за рахунком клієнта та здійснення операцій за рахунком на підставі дистанційних розпоряджень клієнта; електронний розрахунковий документ - документ, інформація в якому представлена у формі електронних даних, уключаючи відповідні реквізити розрахункового документа, який може бути сформований, переданий, збережений і перетворений у візуальну форму представлення електронними засобами; розрахунково-касове обслуговування - надання банком клієнту на підставі укладеного між ними договору послуг, які пов`язані з переказом коштів з/на рахунку(ок) цього клієнта, видачею йому коштів у готівковій формі, а також здійсненням інших операцій, передбачених договором, форму та зміст якого банк розробляє самостійно; Згідно з п. 1.7 Інструкції кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків (включаючи договірне списання коштів згідно з главою 6 цієї Інструкції) або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з главами 5 та 12 цієї Інструкції. Пунктом 1.8. Інструкції встановлено, що платники та стягувачі оформляють доручення/розпорядження про списання коштів з рахунків на відповідних бланках розрахункових документів, форма та порядок оформлення яких визначаються цією Інструкцією. Платники - фізичні особи мають право оформляти доручення про списання коштів зі своїх рахунків у довільній формі, погодженій у договорі з банком. Платник може давати доручення про списання коштів зі свого рахунку на бланках розрахункових документів, види яких передбачені договором банківського рахунку чи іншим договором, у якому обумовлено право банку здійснювати договірне списання коштів, а також у вигляді електронного розрахункового документа, якщо це передбачено договором між ним і банком. Відповідно до п. 2.10 Інструкції клієнт, виходячи з технічних можливостей своїх та обслуговуючого банку, може подавати до банку розрахункові документи як на паперових носіях, так і у вигляді електронних розрахункових документів, використовуючи системи дистанційного обслуговування. Спосіб подання клієнтом документів до банку передбачається в договорі банківського рахунку. Банк, що обслуговує платника із застосуванням систем дистанційного обслуговування, зобов`язаний перевірити відповідність номера рахунку платника і його коду, що зазначені в електронному розрахунковому документі, і приймати цей документ до виконання, лише якщо вони належать цьому платнику. Згідно з пунктом 10.1, 10.2 Інструкції дистанційне обслуговування рахунку клієнт може здійснювати за допомогою систем "клієнт - банк", "клієнт - Інтернет - банк", "телефонний банкінг", "платіжний застосунок" та інших систем дистанційного обслуговування. Програмне забезпечення систем дистанційного обслуговування має відповідати вимогам законодавства, в тому числі нормативно-правових актів Національного банку, які пред`являються до технології та захисту електронних банківських розрахунків. За правилами встановленими пунктом 10.3 Інструкції юридичною підставою для роботи клієнта за допомогою систем дистанційного обслуговування і оброблення банком дистанційних розпоряджень клієнта є договір банківського рахунку. У договорі обов`язково мають обумовлюватися права, обов`язки та відповідальність сторін, порядок вирішення спорів у разі їх виникнення тощо. Пунктами 10.9 та 10.10 Інструкції встановлено, що для здійснення операцій за рахунком клієнта (оплата комунальних послуг, телефонних переговорів тощо) за допомогою системи "телефонний банкінг" (дистанційне обслуговування клієнтів за допомогою телефонних каналів зв`язку) клієнт у договорі банківського рахунку або іншому договорі про надання банківських послуг зазначає інформацію, яка потрібна банку для списання ним коштів з рахунку клієнта. Якщо це передбачено договором між банком та клієнтом, то використання клієнтом системи не виключає можливе оброблення банком документів клієнта на паперових носіях. Ідентифікація клієнта для доступу до системи "телефонний банкінг" здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені в договорі між банком та клієнтом. Засоби ідентифікації (номер клієнта, особистий ПІН-код, сукупність цифрових та літерних компонентів тощо) банк надає клієнту після укладення договору. Відповідно до п. 10.11 Інструкції Передавання дистанційного розпорядження за допомогою системи "телефонний банкінг" та реєстрація його банком здійснюються за погодженим каналом доступу в автоматичному режимі. Дистанційне розпорядження вважається таким, що передане клієнтом та прийняте банком до виконання, якщо клієнт: для доступу до системи ввів правильне значення засобу ідентифікації; увів код операції та всі параметри, які запитуються системою; підтвердив це розпорядження. Банк, що обслуговує платника, здійснюючи на підставі дистанційного розпорядження платника списання коштів з його рахунку, оформляє розрахунковий документ, у реквізиті "Призначення платежу" якого зазначає інформацію про платіж і документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів. Якщо клієнт не підтвердив розпорядження на здійснення операції, то банк операцію не виконує, про що інформує клієнта. Відповідно до п. 39.1 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України. При проведенні переказу його суб`єкти мають здійснювати в межах своїх повноважень захист відповідної інформації від: несанкціонованого доступу до інформації - доступу до інформації щодо переказу, що є банківською таємницею або є іншою інформацією з обмеженим доступом, осіб, які не мають на це прав або повноважень, визначених законодавством України, а також якщо це не встановлено договором; несанкціонованих операцій з компонентами платіжних систем - використання або внесення змін до компонентів платіжної системи протягом її функціонування особами, які не мають на це права або повноважень, визначених законодавством України, а також встановлених договором. (підпункти 1,3 п. 39.2 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні») Пунктом 39.3 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що суб`єкти переказу зобов`язані повідомляти платіжну організацію відповідної платіжної системи про випадки порушення вимог захисту інформації. У разі виявлення при цьому ознак, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, суб`єкти переказу та інші учасники платіжних систем зобов`язані повідомити про такий випадок порушення вимог захисту інформації відповідні правоохоронні органи. З матеріалів справи вбачається, що 11.08.2021 в період часу 19:03 по 19:09 було списано грошові кошти (2 транзакції) на суму 9800,00 грн (4500,00 грн та 5300,00 грн) шляхом переказу на картковий рахунок АТ "ТАСКОМБАНК" з ІР адреси [NUMBER] та пристрою HUAWEI MATE 10 LITЕ. Як вказує у своїй позовній заяві позивач, вказані дії стали можливими тому, що після дзвінка невідомої особи, якій вона продиктувала читири цифри з повідомлення, яке прийшло від "Київстар", на її телефоні зник зв"язок. З долученої позивачем копії смс-повідомлення, яке надійшло позивачу від компанії "Київстар" середа, 11 серпня, 18:20 зі змістом:" Нікому не передавайте ваш sms-пароль 7677. Термін дії пароля - 3 хвилини". Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1-3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Підстави звільнення від доказування чітко визначені в ст. 82 ЦПК України. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Великої плати Верховного Суду від 18.03.2020 року по справі № 129/1033/13-ц. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим позивач всупереч вказаним вимогам процесуального закону не довела того, що доступ до її телефону було отримано сторонньою особою і що у списанні грошових коштів з її рахунку наявна вина банківської установи. В матеріалах\~справи відсутні\~докази на\~підтвердження обставин\~того,\~що до\~телефону позивача\~отримала доступ\~стороння особа. Доказів того, що позивач зверталася до ПАТ «Київстар» із заявою про відновлення її номеру телефону матеріали справи також не містять. Слід зазначити, що саме по собі звернення до правоохоронних органів та реєстрація звернення в ЄРДР, не є доказом доведеності підстав, зазначених в тексті такого звернення. Звернення позивачки до правоохоронних органів підтверджує тільки проведення відповідного розслідування за її зверненням. Проте матеріали не містять висновку про винуватість осіб, які згідно заяви [PERSON] вчинили відносно неї шахрайські дії чи висновків стосовно того, за яких встановлених правоохоронними органами обставин ці дії були вчинені. Слід також зауважити, що в разі встановлення винних осіб у скоєнні шахрайських дій щодо позивачки та доведення їх вини, позивачка не позбавлена права на відшкодування завданої шкоди в порядку встановленому законом. Оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] не доведено обставин на які позивач посилалась при зверненні до суду з даним позовом, а відтак вимоги позивача є необґрунтованими, тому відсутні підстави для задоволення позову.

Outcome: dismissed