Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-28 00:00:00

Позивач [PERSON] 06.12.2021 року звернувся до суду з позовною заявою до Селидівської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , після смерті бабусі відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. У встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звернувся. Спадкоємцем першої черги є [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач звернувся до третьої Донецької міської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за правом представлення відповідно до ст. 1266 ЦК України, але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що ним пропущений строк звернення до нотаріальної контори з поважних причин так як він знаходився у м. Донецьку та не міг повернутися через знаходження Пунктів пропуску громадян на карантині, через що пропускали людей на контрольовану територію України, а також хворобою на Covid-19. На підставі викладеного просить визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 09 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 24 грудня 2021 року підготовче судове засідання було відкладено та зобов`язано державного нотаріуса Третьої донецької міської державної нотаріальної контори Дубінської Л. І. надати суду копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 03 лютого 2022 року було продовжено по цивільній справі строк підготовчого провадження та зобов`язано Другу донецьку державну нотаріальну контору надати належним чином завірену копію заповіту № 1-2529 від 10.12.2005 року [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 26 жовтня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник позивача, [PERSON] , в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача, Селидівської міської ради, в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без участі представника та просить рішення прийняти на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.\~ч.\~3,\~4\~ст.\~12\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 06.10.1964 року Петровським районним РАЦС м. Донецька [PERSON] народилась [INFO] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Згідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 01.09.1986 року Петровським районним РАЦС м. Донецька, [INFO] народився [PERSON] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] . Згідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 26.11.2021 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 30. Відповідно до медичної карти 1227 від 14.07.2020 року Центральної міської клінічної лікарні №1 міста Донецька стаціонарного хворого [PERSON] , [INFO] , вбачається, що позивач знаходився на стаціонарному лікуванні з 05.06.2020 року по 14.07.2020 року з коронавірусною хворобою. У відповідності до постанови державного нотаріуса Третьої донецької міської державної нотаріальної контори Дубінської Л. І. від 26 листопада 2021 року було відмовлено [PERSON] у видачі Свідоцтва про право на спадщину, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Зі змісту постанови вбачається що [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з пропуском строку для прийняття спадщини встановлений законом терміном у 6 місяців, а також на час відкриття спадщини, спадкодавець не проживав із спадкоємцем за однією адресою. Згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 68236169 виданої 25.01.2022 року Третьою донецькою міською державною нотаріальною конторою, зі змісту якої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась. Згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) № 68236614 виданого 25.01.2022 року Третьою донецькою міською державною нотаріальною конторою, зі змісту якої [PERSON] було складено 10.12.2005 року заповіт № 1-2529, який було зареєстровано Другою донецькою державною нотаріальною конторою за номером у Спадковому реєстрі 38137960. Відповідно до листа № 13446/3017/1/22/06.3 від 07.11.2022 року Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) було повідомлено, що згідно до наказу Головного управління юстиції у Донецькій області від 18.11.2014 року №69/2 Друга донецька державна нотаріальна контора була переміщена на територію, підконтрольну українській владі, архівні документи з 1996 року по листопад 2014 року залишені у приміщенні, яке займала Друга донецька державна нотаріальна контора в м. Донецьку, доступ до зазначених архівних документів на теперішній час відсутній у зв`язку із захопленням представниками незаконних збройних формувань. У зв`язку із активним веденням бойових дій на території Донецької області та наявністю обставин, які створюють загрозу життю та здоров`ю працівників встановлено простій в роботі Другої донецької міської державної нотаріальної контори з 13 квітня 2022 року до припинення чи скасування воєнного стану в Україні. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч. 1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 2 ст.\~1220\~ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У відповідності до ч. 1 ст. 1266 ЦК України встановлено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1268 ЦК передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст.\~1270\~ЦК України для\~прийняття спадщини\~встановлюється строк\~у шість\~місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини.\~Якщо виникнення\~у особи\~права на\~спадкування залежить\~від неприйняття\~спадщини або\~відмови від\~її прийняття\~іншими спадкоємцями,\~строк для\~прийняття нею\~спадщини встановлюється\~у три\~місяці з\~моменту неприйняття\~іншими спадкоємцями\~спадщини або\~відмови від\~її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно зі ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). У відповідності ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Слід зауважити, в п. 3 постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» пленум Верховного Суду України зазначив, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. Відповідно до вимог ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права. Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначені обставини свідчать про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, а тому, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги та визначити [PERSON] додатковий строк у два місяці з дня набрання чинності судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved