Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-14 00:00:00

14 жовтня 2022 року [PERSON] звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з позовом, в якому з урахуванням поданої заяви про збільшення позовних вимог, просив: визнати незаконним та скасувати наказ Хмельницького академічного обласного театру ляльок від 13.09.2022 року №19н/од «Про оголошення догани»; визнати незаконним та скасувати наказ Хмельницького академічного обласного театру ляльок від 15.09.2022 року №73нк «Про звільнення [PERSON] »; поновити його на посаді головного художника Хмельницького академічного обласного театру ляльок з 15.09.2022 року; стягнути з Хмельницького академічного обласного театру ляльок середній заробіток за час вимушеного прогулу. В обґрунтування позовних вимог зазначено, наказом Хмельницького академічного обласного театру ляльок від 13.09.2022 року №19н/од йому було оголошено догану. Зазначив, що вказаний наказ був винесений із порушенням вимог трудового законодавства, про його існування він дізнався лише під час отримання відзиву на поданий ним позов, жодних порушень трудової дисципліни він не допускав, та пояснень з приводу таких порушень роботодавець у нього не відбирав. Також вказав, що наказом Хмельницького академічного обласного театру ляльок від 15.09.2022 року №73нк він був звільнений з посади головного художника театру на підставі п.4 ст.40 КЗпП України у зв`язку із допущеними прогулами 14 та 15 вересня 2022 року. Вважав вказаний наказ незаконним, оскільки прогулу він не допускав а його неявка на роботу була обумовлена поважними причинами у зв`язку із поганим станом здоров`я у цій дні він відвідував сімейного лікаря та здав необхідні аналізи. При цьому просив врахувати, що за результатами його огляду та отриманих результатів аналізів 16.09.2022 року він перебував на лікарняному. Про вказані обставини він повідомив роботодавця 19.09.2022 року. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити. Зазначила, що наказ відповідача від 13.09.2022 року про оголошення догани є незаконним, оскільки жодних конкретних обставин, які б свідчили про факт безпідставної відмови [PERSON] від виконання конкретних покладених на нього посадових обов`язків відсутні, а сам наказ містить лише загальне формулювання порушення посадових обов`язків. Крім того просила врахувати, що роботодавцем була порушена процедура притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності останньому взагалі не пропонувалося надати пояснення з приводу відповідних порушень, а про існування такого наказу він дізнався лише після отримання долучених до відзиву матеріалів. Стосовно звільнення позивача остання зазначила, що воно відбулося із порушенням вимог трудового законодавства, оскільки відсутність позивача на робочому місці 14 та 15 вересня 2022 року була обумовлена поважними причинами через різке погіршення стану здоров`я [PERSON] 14 вересня 2022 року відвідував сімейного лікаря, яким був діагностований поганий стан самопочуття та останнього направлено на здачу відповідних аналізів. Такі аналізи [PERSON] здав наступного дня - 15.09.2022 року та за їх результатами 16.09.2022 року лікарем-кардіологм [PERSON] , був відкритий листок-непрацездатності. У поданому відзиві відповідач позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що 13.09.2022 року на творчій нараді у театрі [PERSON] порушив правила внутрішнього трудового розпорядку, дозволяв спілкування із колегами у некоректній формі (висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою, кричав та принижував їх) та відмовився виконувати свої посадові обов`язки як головного художника театру. За таких обставин наказом від 13.09.2022 року №19н/од останній був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани. 14 вересня та 15 вересня 2022 року [PERSON] на роботу до театру не пришов, причини своєї неявки не повідомив. Факт відсутності позивача на робочому місці 14 та 15 вересня 2022 року без поважних причин підтверджений складеними актами. Крім того для з`ясування причин відсутності [PERSON] на роботі у ці дні 15.09.2022 року на номер мобільного телефону останнього здійснювалися телефонні дзвінки, проте зв`язок був відсутній. Лише у вечері 15.09.2022 року вдалося зв`язатися з дружиною позивача, проте остання не повідомила причини неявки [PERSON] на роботу. Також просили врахувати, що листок непрацездатності позивачу був відкритий лише 16.09.2022 року, коли останнього вже було звільнено з роботи і повідомлено про це по телефону. Вважали, що сам по собі факт відвідування вранці 14.09.2022 року [PERSON] сімейного лікаря та здача вранці 15.09.2022 року аналізів не свідчать про поважність відсутності позивача у ці дні на роботі, оскільки такі відвідування лікарні мали нетривалий характер, а об`єктивних даних, які б підтверджували, що за станом здоров`я [PERSON] не міг у ці дні відвідувати роботу не має і позивачем не представлені. Заслухавши пояснення представника позивача, представників відповідача, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. З матеріалів справи встановлено, що 28.12.2020 року між Хмельницьким академічним обласним театром ляльок та [PERSON] був укладений контракт, згідно якого останній був прийнятий на роботу до вказаного закладу на посаду головного художника театру на період з 01.01.2021 по 01.01.2022 рік. 28 грудня 2021 року між Хмельницьким академічним театром ляльок та [PERSON] була укладена додаткова угоди до вищевказаного контракту, якою зокрема дія останнього була продовжена по 01.01.2025 року. Відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку працівників Хмельницького академічного обласного театру ляльок (розділу Робочий час і його використання) для головного художника театру встановлений п`ятиденний робочий тиждень: понеділок четвер з 09-00 години по 18.15 годину (перерва з 13.00 по 14.00 годину). Наказом №19 н/од від 13.09.2022 року [PERSON] був підданий до дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани. Відповідно до наказу вказане дисциплінарне стягнення до [PERSON] було застосовано у зв`язку із порушенням ним правил внутрішнього трудового розпорядку, порушення розділу 1 посадової інструкції головного художника від 01.11.2016 року, а саме у зв`язку із відмовою виконувати свої професійні обов`язки, як головного художника у постановці вистави «Маленький принц». Наказом Хмельницького академічного обласного театру ляльок №73 нк від 15.09.2022 року [PERSON] було звільнено з посади головного художника театру на підставі п.4 ст.40 КЗпП України у зв`язку із прогулом без поважних причин. Підставою для винесення вказаного наказу стала відсутність [PERSON] , на роботі 14.09.2022 року та 15.09.2022 року без поважних причин. Також встановлено, що 14.09.2022 року [PERSON] відвідав сімейного лікаря [PERSON] (амбулаторія загальної сімейної медицини №10), якому за результатами огляду був встановлений діагноз: код діагнозу за МКХ-10\~120.8 інші форми стенокардії, ступінь тяжкості середній; призначено пройти клінічні обстеження аналізи крові та сечі, ВКГ УЗД, УЗД нирок та сечового міхура, УЗД ОПЧ, консультацію кардіолога. 15.09.2022 року [PERSON] відвідував лікарню та проходив здачу призначених сімейним лікарем аналізів, що підтверджено представленими копіями результатів таких аналізів. Згідно медичного висновку №Н86С-285В-2Н98-С4КТ від 16.09.2022 року лікарем-кардіологом [PERSON] КП «Хмельницький міський лікувально-діагностичний центр» Хмельницької міської ради [PERSON] був оформлений листок непрацездатності на період з 16.09.2022 року по 20.09.2022 рік. Згідно медичного висновку №МН-34-К48Х-2НХК-9ТАВ від 20.09.2022 року лікарем-кардіологом [PERSON] КП «Хмельницький міський лікувально-діагностичний центр» Хмельницької міської ради [PERSON] було продовжено період непрацездатності за захворюванням по 23.09.2022 рік. Надаючи оцінку правомірності звільнення [PERSON] суд виходить із наступного. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України власник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Звільнення на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни (пункт 2 частини першої статті 147 КЗпП України). Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу). Таким чином, у пункті 4 статті 40 КЗпП України встановлено право роботодавця обрати стягнення у вигляді звільнення як за скоєння одного прогулу, так і у разі, коли прогули мають тривалий характер. Для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності. Поважними визнаються такі причини, які виключають вину працівника. До поважних причин відсутності на робочому місці слід відносити такі обставини, як: стихійні лиха, хвороба працівника або членів його сім`ї, нерегулярна робота транспорту, участь працівника в порятунку людей або майна, відмова від незаконного переведення та невихід у зв`язку з цим на нову роботу. Не вважаються прогулом відсутність працівника не на підприємстві, а на робочому місці; відмова від незаконного переведення; відмова від роботи, протипоказаної за станом здоров`я, не обумовленої трудовим договором або в умовах, небезпечних для життя і здоров`я; невихід на роботу після закінчення строку попередження при розірвання трудового договору з ініціативи працівника. Умовою підтвердження тимчасової непрацездатності в Україні, яка надає право на допомогу по тимчасовій непрацездатності відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням», є наявність належним чином оформленого лікарняного листа або іншого документа, що засвідчує тимчасову непрацездатність. Порядок видачі таких документів регулюється Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 листопада 2001 року № 455. Право на отримання листка непрацездатності мають особи які, зокрема, працюють на умовах трудового договору (контракту) на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та господарювання. При цьому суд зазначає, що поважність невиходу працівника на роботу за станом здоров`я може бути у разі відсутності медичних документів, проте підтверджена іншими доказами. Як встановлено з матеріалів справи 14 та 15 вересня 2022 року (дні коли роботодавцем ставиться у провину позивачу невихід на роботу без поважних причин) [PERSON] у зв`язку із поганим станом здоров`я відвідував сімейного лікаря та за наслідками відповідного обстеження незадоволений стан здоров`я позивача був констатований сімейним лікарем у зв`язку із чим його було направлено для проходження відповідних медичних обстежень та консультації у лікаря за відповідною спеціальністю лікаря-кардіолога. Після отримання відповідних результатів та консультації у лікаря-кардіолога [PERSON] 16.09.2022 року був визнаний непрацездатним у зв`язку із відповідним захворюванням про що був відкритий листок непрацездатності. Факт поганого самопочуття був підтверджений також і свідком [PERSON] , дружиною позивача, яка підтвердила обставини відвідування [PERSON] 14 та 15 вересня 2022 року лікарів та проходження останнім у цей період лікарських обстежень. За таких обставин суд приходить до переконання, що відсутність [PERSON] на робочому місці 14 та 15 вересня 2022 року була обумовлена поважними причинами поганим самопочуттям та необхідністю проходження відповідних лікарських обстежень. При цьому доводи відповідача про те, що позивачем не доведено поважності причин відсутності його на роботі у спірний період (14 та 15 вересня 2022 року), оскільки непрацездатність останнього була встановлена лише 16.09.2022 року (листок непрацездатності [PERSON] був відкритий лише 16.09.2022 року), тобто вже після звільнення останнього з роботи за прогули, суд вважає безпідставними, оскільки як сам факт відвідування [PERSON] у спірні періоди лікарських закладів, так і факт діагностування його поганого самопочуття вже на той період підтверджений належними доказами, а саме відповідними медичними довідками. Не спростовують вказані висновки у пояснення допитаних в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які по суті своїх пояснень підтвердили лише факт відсутності [PERSON] на роботі 14 та 15 вересня 2022 року, складання відповідних актів про відсутність останнього на роботі у цей період і того, що причини такої відсутності їм не були відомі. З огляду на викладене слід прийти до висновку, звільнення позивача проведено відповідачем із порушенням вимог чинного трудового законодавства, без врахування і з`ясування всіх обставин, а тому позовні вимоги в частині поновлення [PERSON] на посаді головного художника Хмельницького академічного обласного театру ляльок підлягають задоволенню і позивач підлягає поновленню на роботі з 15 вересня 2022 року. Відповідно до частин першої та другої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Як вбачається із матеріалів справи, останні два місяці роботи [PERSON] , що передують початку нарахування для нього середнього заробітку за час вимушеного прогулу (з 15.09.2022 року) є липень та серпень 2022 року. Згідно представленого розрахунку середнього заробітку позивача за вказаний період останній, з урахуванням перебування відпустки, відпрацював 26 днів (3 дня у липні та 23 дні у серпні) та його сукупний заробіток склав 27\~380,22 гривень. Таким чином середньоденний заробіток [PERSON] становить 1053,09 гривень. Тривалість вимушеного прогулу складає 43 робочих днів (за період з 16.09.2022 року по 15.11.2022 рік), за які має бути виплачено для позивача середній заробіток в сумі 45282,87 грн. (1053,09 гривень * 43 дня). Вказана сума визначена без врахування обов`язкових податків та зборів, які підлягають утриманню з позивача при виплаті їх відповідачем. Стосовно позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказу відповідача від 13.09.2022 року № 19 н/од про оголошення [PERSON] догани суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 1471 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно положень ст.149 КЗпП України, якими визначений порядок застосування дисциплінарних стягнень, до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Отже, суд зазначає, що факт вчинення дисциплінарного проступку має бути належним чином зафіксований за допомогою актів, довідок, доповідних записок тощо. До застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни пояснення в письмовій формі. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Як вбачається із змісту наказу №19 н/од від 13.09.2022 року головний художник театру [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення правил внутрішнього трудового розпорядку, порушення розділу І посадової інструкції головного художника від 01.22.2016 року, а саме відмову виконувати свої професійні обов`язки, як головного художника у постановці вистави «Маленький принц». Згідно посадової інструкції головного художника Хмельницького академічного обласного театру ляльок від 01.11.2016 року до посадових обов`язків головного художника театру відносяться: приймати участь у формуванні загальної художньої політики театрально-видовищного підприємства; розробка спільно з головним режисером принципів художньо-постановочного рішення ключових вистав театру, створення макетного та ескізного проекту вистав, спільно із постановочною частиною розроблення робочих креслень, визначення потрібних фактур, при необхідності ліплення скульптур, контроль за процесом виготовлення матеріальної частини вистави, контроль за складанням графіків робіт (пункти 1 та 2 інструкції). Згідно складеного акту від 13.09.2022 року за підписом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відмовився від своїх професійних обов`язків бути головним художником у виставі «Маленький принц». Допитані в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що 13.09.2022 року під час творчої наради у театрі, на якому обговорювалися постановка вистав «Маленький принц» та «Грінч викрадач Різдва» головним режисером цих постанов, було висловлено бачення художнього оформлення цих вистав, зокрема як виглядатимуть персонажі вистав (надані власні відповідні ескізи). Вказане обурило [PERSON] , який став висловлюватися нецензурно по відношенню до всіх присутніх та висловився, що оскільки вже є відповідні ескізи він не буде у цьому приймати участь, після цього покинув творчу нараду. Таким чином вказані свідки по суті підтвердили конфлікт, який виник 13.09.2022 року стосовно обговорення підготовки постановки у театрі певних вистав. Разом з цим суд зазначає, що у оспорюваному наказі не зазначено у чому саме полягає відмова [PERSON] від виконання покладених на нього обов`язків як головного художника театру. Жодних документів, як б підтверджували надання доручення [PERSON] стосовно підготовки макетного та ескізного проекту відповідної вистави, розроблення робочих креслень, визначення потрібних фактур, при необхідності ліплення скульптур, контроль за процесом виготовлення матеріальної частини вистави, контроль за складанням графіків робіт та відмову від їх виконання чи невиконання у визначений строк до матеріалів справи не долучено. При цьому жодних доказів, які б підтверджували, що перед притягненням позивача до дисциплінарної відповідальності останньому було запропоновано надати відповідні письмові пояснення, і що від надання таких пояснень той відмовився матеріали справи не містять. Не містять матеріали справи і доказів відмови [PERSON] від виконання покладених на нього обов`язків, як головного художника театру. З огляду на викладене суд приходить до висновку про незаконність наказу відповідача від 13.09.2022 року №19 н/од про оголошення [PERSON] догани та обґрунтованість позовних вимог щодо його скасування. На підставі викладеного,

Outcome: approved