Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-01 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» (позивач) подало на розгляд суду позов про стягнення зі [PERSON] (відповідачки) на його користь 2\~239,75 грн. завданої майнової шкоди та 2 481,00 грн у відшкодування витрат по сплаті судового збору. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликається на те, зокрема, що 11.02.2021 о 14:21 год аварійно-диспетчерською службою АТ «Львівгаз» було прийнято заявку щодо витоку газу на зварному шві ввідного газопроводу до будинку діаметром 25 мм. за адресою: [ADDRESS] . Працівниками аварійної служби АТ «Львівгаз» 11.02.2021 о 15:15 год. за виїздом на місці події виявлено витік газу на зварному шві газопроводу вводу низького тиску діаметром 25 мм. Газопровід пошкоджено\~ внаслідок падіння дерев`яної прибудови до будинку. Позивач зазначає, що з метою ліквідації витоку газу на газопровід накладено бандаж та встановлено блінду на фланці. Фланець опломбовано пломбою Оператора ГРМ №059482983. За фактом ліквідації витоку газу складено технічний акт №32 від 11.02.2020 та акт про порушення № 009490 від 30.03.2021. Споживач [PERSON] помер, тому належним відповідачем у справі є [PERSON] - його дружина. Після смерті [PERSON] із заявою про зміну анкетних даних фактичного споживача ніхто не звертався, тому у складених документах зазначено ініціали саме [PERSON] . Складені документи підписано дочкою померлого [PERSON] [PERSON] без жодних зауважень, що свідчить про визнання факту пошкодження газопроводу. Позивачем здійснено розрахунок витрат природного газу через пошкоджений відповідачем газопровід в сумі 2\~239, 75 грн., що складається із вартості необлікованого об`єму природного газу в розмірі 714, 05 грн (витрат природного газу, яких зазнав позивач через витік газу) та 1\~525, 70 грн витрат, понесених Оператором ГРМ у зв`язку із ліквідацією витоку газу. Сторони участі уповноважених представників у судове засідання не забезпечили. Відповідачка правом на подання відзиву не скористалася. Заяви, клопотання учасників справи Представником позивача подано клопотання: про проведення судового засідання у режимі відеоконференції (а.с.21-22, 58-59). про розгляд справи без участі представника позивача (а.с.40,67). Відповідачка 02.12.2022 подала на розгляд суду клопотання про розгляд справи у її відсутності, долучення до матеріалів справи копії свідоцтва про смерть [PERSON] та про розстрочення виконання судового рішення (а.с.68). Процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 09.09.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, справу призначено до відкритого судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами\~приміщення суду\~за допомогою\~системи «EasyCon» задоволено (а.с.2-3). Ухвалою судового засідання від 11.10.2022 розгляд справи відкладено на 02.11.2022 (а.с.36). Ухвалою судового засідання від 02.11.2022 розгляд справи відкладено на 17.11.2022 (а.с.50). Ухвалою судді від 18.11.2022 справу прирзначено до розгляду на 02.12.2022 (а.с.55). Ухвалою судді від 29.11.2022 у задоволенні клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами\~приміщення суду\~за допомогою\~системи «EasyCon» відмовлено (а.с.65). Суд, з`ясувавши обставини, на які сторона позивача посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить наступних висновків. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини 11 лютого 2021 року о 14:21 год до аварійної служби Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» надійшло повідомлення про пошкоджений газопровід у домоволодінні [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується заявкою № 32 (а.с. 9). Працівниками аварійної служби за виїздом на місце події виявлено витік газу на зварному шві вхідного газопроводу до будинку діаметром 25 мм. Газопровід пошкоджено\~ внаслідок падіння дерев`яної прибудови до будинку, про що складено технічний акт (а.с.10). За наслідками ліквідації витоку газу на газопровід накладено бандаж та встановлено блінду на фланці. Фланець опломбовано пломбою Оператора ГРМ №059482983. Газопостачання припинено, складено акт про порушення № 009048 від 11.02.2021(а.с. 10,11,12). АТ «ОГС «Львівгаз» понесено витрати з ліквідації витоку газу ввідного газопроводу Ф25 мм, під час події, яка мала місце 11.02.2021 в розмірі 1\~525, 70 грн, що підтверджується наданим позивачем розрахунком витрат з ліквідації витоку (а.с. 20). Також, АТ «ОГС «Львівгаз» надано суду для дослідження Акт-Розрахунок понесених збитків, які завдано позивачу внаслідок пошкодження газової мережі (а.с.19). Зміст спірних правовідносин Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку із завданням позивачу майнової (матеріальної) шкоди внаслідок пошкодження газопроводу з вини відповідача. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування з оцінкою наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Правові засади функціонування ринку природного газу України визначаються Законом України «Про ринок природного газу». Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 30 вересня 2015 року № 2494 (далі - Кодекс ГРМ), який поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників. Пунктом 1 глави 1 розділу VI Кодексу ГРМ передбачено, що суб`єкти ринку природного газу (у тому числі споживачі), які в установленому законодавством порядку підключені до газорозподільних систем, мають право на отримання/передачу природного газу зазначеними газорозподільними системами за умови дотримання ними вимог цього Кодексу та укладення договору розподілу природного газу. Відповідно до частини першої статті 38 Закону України «Про ринок природного газу» права та обов`язки оператора газорозподільної системи визначаються цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, кодексом газотранспортної системи, кодексом газорозподільних систем, а також договором розподілу природного газу. Пунктами 2, 7 частини другої статті 38 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, зокрема, що з метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 37 цього Закону, оператор газорозподільної системи зобов`язаний : вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи; вживати інших заходів, необхідних для безпечної та стабільної роботи газорозподільної системи, що передбачені цим Законом або не суперечать законодавству. Згідно з пунктом 2 глави 2 розділу І Кодексу ГРМ Оператор ГРМ відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу. Згідно з пунктами 1, 2 глави 2 розділу ІІІ Кодексу ГРМ Оператор ГРМ повинен забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем та локалізацію і ліквідацію аварійних ситуацій в газорозподільній системі. Для локалізації і ліквідації аварійних ситуацій Оператором ГРМ організовуються підрозділи аварійно-диспетчерської служби (АДС) з цілодобовою роботою, включаючи вихідні та святкові дні. Відповідно до пунктів 5, 6 глави 5 розділу ІІІ Кодексу ГРМ Оператор ГРМ має право безперешкодного та безкоштовного доступу до земельних ділянок та інших об`єктів всіх форм власності, на яких розташована газорозподільна система, для виконання службових обов`язків, передбачених законодавством. Для належного виконання Оператором ГРМ функцій щодо забезпечення гарантованого рівня надійності, безпеки, якості та величини тиску газу, запобігання можливим витокам газу та недопущення аварійних ситуацій споживач зобов`язаний забезпечити доступ на власні об`єкти представникам Оператора ГРМ за їх службовими посвідченнями для виконання службових обов`язків, зокрема, для: перевірки, локалізації і ліквідації витоків газу та аварійних ситуацій; перевірки, повірки та/або експертизи комерційного вузла обліку (лічильника газу), а також перевірки показань лічильників газу; виконання робіт з припинення та відновлення газопостачання. Локалізація та ліквідація аварійних ситуацій внутрішньобудинкової системи газопостачання та дворових газопроводів побутового споживача, які можуть призвести до нещасного випадку, здійснюються аварійно-диспетчерськими службами Оператора ГРМ цілодобово та за його рахунок. Згідно із частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частин першої, другої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.\~ За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зокрема підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Глава 82 Цивільного кодексу України регламентує деліктні зобов`язання, тобто зобов`язання з відшкодування шкоди. Так, стаття 1166 Цивільного кодексу України встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: -протиправна поведінка; -шкода та її розмір; -причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; -вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Важливим елементом доказування підстав для стягнення шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та шкодою потерпілої сторони. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, наслідком такої протиправної поведінки. У частинах 1-2 статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Тобто, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. За правилами статті 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом пункту 10 Глави 3 Розділу ХІ Кодексу ГРМ обсяг витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є фізичними особами, визначається відповідно до\~пункту 9\~цієї глави. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що 11.02.2021 у домогосподарстві, розташованому за адресою: [ADDRESS] мало місце пошкодження газопроводу внаслідок падіння дерев`яної прибудови на ввідний газопровід. За викликом\~сторони відповідача,\~диспетчером аварійної\~служби Акціонерного\~товариства «Оператор\~газорозподільної системи\~«Львівгаз» о\~14:21\~год прийнято\~повідомлення про\~пошкоджений газопровід\~у домоволодінні\~за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується заявкою АДС № 32. Згідно технічного акта, працівниками АДС витік газу ліквідовано о 15:50 год 11.02.2021. Згідно акту-розрахунку (а.с.19), відповідно до якого позивач здійснює нарахування розміру витоку необлікованого об`єму природного газу, час витоку природного газу становить 1 год 40 хв.(14:20-16:00). Водночас, підставою для визначення «фактичного часу витоку природного газу» є Технічний акт АДС ПАТ «Львівгаз» від 11.02.2021 (а.с.10), відповідно до якого початком витоку газу є 14 год 21 хв. 11.02.2021, закінченням витоку газу 15 год 50 хв., закінчення роботи аварійної бригади -16 год 00 хв. того ж дня. Таким чином, згідно поданих на розгляд суду документів, фактичним часом витоку природного газу є 1 год 29 хв. (89 хвилин), а не 1 год 40 хв., як про це помилково вказує позивач. Провівши перерахунок вартості витоку необлікованого об`єму природного газу, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача у цій частині підлягають частковому задоволенню на суму 635, 50 грн (714, 05 х 89/100). Вимоги ж позивача про стягнення з відповідача 1\~525, 70 грн витрат з ліквідації витоку газу ввідного газопроводу Ф25 мм, під час події, яка мала місце 11.02.2021 згідно розрахунку витрат з ліквідації витоку (а.с.20), є безпідставними з огляду на те, що відповідно до пункту 6 глави 5 розділу ІІІ Кодексу ГРМ локалізація та\~ліквідація аварійних\~ситуацій внутрішньобудинкової системи газопостачання та дворових газопроводів побутового споживача, які можуть призвести до нещасного випадку, здійснюються аварійно-диспетчерськими службами Оператора ГРМ цілодобово та за його рахунок. Таким чином, у задоволенні позовних вимог у цій частині слід відмовити повністю. Розподіл між сторонами судових витрат Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням вказаної правової норми з відповідача на користь позивача у відшкодування витрат по сплаті судового збору підлягає стягненню 703, 95 грн (635, 50 х 2481,00 : 2\~239,75). Щодо розстрочення виконання судового рішення Статтею 129 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим для виконання. Згідно частин 1, 3, 4, 5 статті 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно з якою сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо). Тобто, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Зважаючи на загальновідомі обставини (введення в Україні воєнного стану), а також особу відповідача, яка є особою похилого (пенсійного) віку, суд приходить до переконання про наявність підстав для розстрочки виконання судового рішення на 6 місяців. На підставі статті 11, 22, 82, 1166 Цивільного кодексу України та

Outcome: partial