Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-28 00:00:00

Позивач 08.12.2020 року звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з вищезазначеним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на ј частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після [PERSON] , померлого [INFO] . Позов мотивовано тим, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . До складу спадщини після його смерті увійшла частина квартири [ADDRESS] . У встановлений законом строк позивач звернулась до Другої Дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Другої Дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно відомостей КП «ДМБТІ» ДОР станом на 31.12.2012 року право власності на квартиру [ADDRESS] було зареєстровано за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 21.01.1997 року, виданого виконкомом міської ради народних депутатів згідно з розпорядженням (наказом) № 6/505-97, зареєстрованого МБТІ та записаного в реєстрову книгу № 338П за реєстровим № 10. [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті спадщину фактично прийняв [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. [PERSON] помер [INFO] , після його смерті спадщину прийняли [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. З інформаційної довідки № 232842155 від 17.11.2020 року вбачається, що за [PERSON] зареєстровано право власності на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Другою Дніпровською державною нотаріальною конторою, реєстровий № 3-719, на 1/6 частину спірної квартири, та на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Другою Дніпровською державною нотаріальною конторою, реєстровий № 3-720, на 1/4 частину спірної квартири. Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] відкрилась спадщина на Ѕ частину квартири, спадщину прийняли [PERSON] та [PERSON] у рівних частках, тобто по ј частині спірної квартири. Батько позивача [PERSON] , хоча і звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] , однак свідоцтво про право на спадщину на ј частину спірної квартири за життя не отримав. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.01.2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. У судовому засіданні 14.12.2021 року ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. У судове засідання позивач та її представник не з`явились, про дату, час та місце слухання справи повідомлялись належним чином. Представник позивача письмово просила розглядати справу без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Письмових заяв та/або відзиву від нього не надходило. Представник територіальної громади в особі Дніпровської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Письмово просив відмовити в задоволенні позову. У відзиві на позов посилався на те, що спір щодо нерухомого майна виник між спадкоємцями, а тому міська рада є неналежним відповідачем та повинна бути виключена з числа відповідачів. Представник третьої\~особи Департаменту\~адміністративних послуг\~та дозвільних\~процедур Дніпровської\~міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Представник третьої особи Другої Дніпровської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Дніпро) письмово просив розглядати справу без його участі відповідно до діючого законодавства. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] (а.с. 7, 8). Позивач [PERSON] у встановлений законом строк, а саме: 29.10.2020 року, звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 70). Постановою державного нотаріуса Другої Дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. від 29.10.2020 року відмовлено у видачі на ім`я [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири [ADDRESS] , що належала померлому [PERSON] у зв`язку з відсутністю оригіналів документів, що підтверджують право власності (а.с. 71-72). Згідно відомостей КП «ДМБТІ» ДОР станом на 31.12.2012 року право власності на квартиру [ADDRESS] було зареєстровано за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 21.01.1997 року, виданого Виконкомом міської Ради народних депутатів згідно з розпорядженням (наказом) № 6/505-97, зареєстрованого МБТІ та записаного в реєстрову книгу № 338П за реєстровим № 10 (а.с. 13). З матеріалів спадкової справи № 453/2017 після [PERSON] , померлої [INFO] , вбачається, що з заявою про прийняття спадщини звернувся її син [PERSON] (а.с. 96 оберт). 03.07.2018 року державним нотаріусом Другої Дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Л.Ю. видано чоловіку спадкодавця [PERSON] та його сину [PERSON] в рівних частках свідоцтво про право на спадщину за законом, тобто на 1/6 частину вищезазначеної квартири кожному (а.с. 109 оберт). [PERSON] помер\~ [INFO] (а.с.\~75\~оберт).\~Після його\~смерті спадщину\~прийняли [PERSON] \~та [PERSON] \~у рівних\~частках,\~оскільки звернулись\~до нотаріальної\~контори з\~заявою про\~прийняття спадщини\~(а.с.\~73-74\~оберт).\~03.07.2018\~року державним\~нотаріусом Другої\~Дніпровської державної\~нотаріальної контори\~Олехнович Л.Ю.\~видано свідоцтво\~про право\~на спадщину\~за законом його синам [PERSON] та [PERSON] , тобто на 1/4 частину вищезазначеної квартири кожному (а.с. 94). З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 232842155 від 17.11.2020 року вбачається, що за [PERSON] зареєстровано право власності на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Другою Дніпровською державною нотаріальною конторою, реєстровий № 3-719, на 1/6 частину спірної квартири, та на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Другою Дніпровською державною нотаріальною конторою, реєстровий № 3-720, на 1/4 частину спірної квартири (а.с. 14). Таким чином, до складу спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , увійшла ј частина квартири [ADDRESS] . Встановлено, що позивач у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Інші спадкоємці відсутні. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. На підставі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього ж Кодексу, він не заявив про відмову від неї. У відповідності з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. На підставі ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. В силу статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину та зареєструвати це право. Приймаючи до уваги те, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, яка прийняла спадщину після смерті свого батька [PERSON] , померлого [INFO] , а також враховуючи існування перешкод для оформлення у нотаріальному порядку спадкових прав позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для захисту її прав як спадкоємця шляхом визнання права власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд приймає до уваги те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, тому сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2\~168,65 грн. покладається на відповідачів. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved