Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом, в якому просить визнати недійсним рішення зборів потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] , групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 05 жовтня 2019 року, оформлене Протоколом № 9 від 05 жовтня 2019 року. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 20 липня 2020 року вона дізналась про те, що 05 жовтня 2019 року були проведені збори потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] групи будівельних компаній «Еліта-Центр». Дані збори скликала Рада уповноважених представників (далі - РУП) на чолі з Ру Т.В. , яка зазначає, що є Головою РУП. Рішення оформлене Протоколом № 9 від 05 жовтня 2019 року. Метою Зборів було обрання та підтвердження повноважень членів Ради уповноважених представників по земельній ділянці на [ADDRESS] ; корегування та ствердження Списку черговості укладення попередніх договорів на переуступку права вимоги потерпілими від діяльності будівельних компаній «Еліта-Центр» по земельній на [ADDRESS] , з урахуванням участі потерпілих в акціях та Зборах за звітний період; Затвердження списку потерпілих, що подали заяви на переуступку прав вимоги, для укладення попередніх договорів на отримання житла на об`єктах по [ADDRESS] , [ADDRESS], [ADDRESS] . відповідно до списку черговості укладання попередніх договорів потерпілими від діяльності будівельних компаній «Еліта-Центр» по [ADDRESS], який є затвердженим. Натомість, позивач також зазначає, що 09 грудня 2017 року Зборами інвесторів, потерпілих внаслідок діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр» по земельній ділянці на [ADDRESS] , було обрано та оформлено Протоколом № 6 - уповноважену (представника) [PERSON] . На зборах зареєстровано 70 інвесторів з числа потерпілих - 133 особи, збори є правомочними, представника обрано безстроково. Таким чином, єдиним уповноваженим представником від потерпілих інвесторів по зельній ділянці на [ADDRESS] , є [PERSON] . Збори потерпілих скликаються не рідше ніж один раз на рік, а за потреби і достроково уповноваженим представником. Позивач зазначає, що збори РУП від 05 жовтня 2019 року були проведені не уповаженими представниками. Крім того, у Протоколі № 9 від 05 жовтня 2019 року зазначається, що повноважність зборів певного колективу визначається чинним законодавством, яким керується у своїй діяльності цей колектив, який є, як паправило, юридичною особою. З даним твердженням неможливо погодитись оскільки, згідно статті 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку, наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді. Тоді як, збори громадян, в даному випадку - це група осіб, потерпілі інвестори від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр», які скликаються по конкретній земельній ділянці, а саме по [ADDRESS] . Дана земельна ділянка налічує 134 особи потерпілих інвесторів від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр», сформовані з метою отримати відшкодування відповідно вартості інвестицій, внесених постраждалими громадянами для будівництва житла групою будівельних компаній «Еліта-Центр». Таким чином, є група осіб, які об`єднані спільною метою з територіально визначеним місцем. Тому, поняття, порядок створення, компетенція і порядок проведення загальних зборів громадян, що скликаються за місцем проживання громадян, для обговорення найважливіших питань місцевого життя, визначено нормативним актом, а саме «Положенням про загальні збори громадян за місцем проживання в Україні», затвердженим Постановою Верховної Ради України від 17 грудня 1993 року № 3748-ХІІ. Крім цього, дану позицію підтримує Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Департамент будівництва та житлового забезпечення, що підтверджується Листом від 07 листопада 2019 року №056/820-КО-601/2, який був адресований уповноваженому представнику потерпілих [PERSON] . Також позиція узгоджується з висновками викладеними у пункті 59 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23 серпня 2018 року у справі № 826/166/15. Також позивач стверджує, що збори відбулись за відсутності кворуму. Потерпілі інвестори по земельній ділянці по [ADDRESS] налічують у своїй кількості 134 особи, для правомочності зборів, які відбулись 05 жовтня 2019 року, повинно було бути присутніми 68 осіб. Як вбачається з Протоколу № 9 кількість присутніх на початок зборів становить 51 потерпілий та 9 представників потерпілих за дорученнями (разом 60), після чого, о 12:50 год, долучилися до Зборів ще 5 потерпілих, та о 13:25 год. до Зборів долучилося ще 4 потерпілих, таким чином загальна кількість потерпілих на Зборах становить 69 осіб. У реєстраційному листі зазначено, що на зборах зареєструвалось 69 потерпілих інвесторів, але реєстраційний листок містить неправдиві відомості щодо осіб, які були зареєстровані, так як 12 осіб із зазначених у реєстраційному листі не були присутні на Зборах. Крім того, із наданого звукозапису даних зборів вбачається, що на зборах були зареєстровані лише 51 особа. [PERSON] як на одну з підстав заявлених позовних вимог посилається також на те, що прийнятими рішеннями, що оформлені Протоколом №9 від 05 жовтня 2019 року, були порушені її права, оскільки був наданий список потерпілих для укладення попередніх договорів без затвердженого списку черговості у відповідності до Рішення 498/498. Рішенням від 16 жовтня 2008 року № 498/498 «Про розв`язання проблем потерпілих громадян від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр», Київська міська рада затвердила «Порядок відшкодування відповідно до законодавства вартості інвестицій, внесених постраждалими громадянами для будівництва житла групою будівельних компаній «Еліта-Центр» та Попередній договір про переуступку права вимоги та поновлення права потерпілого від злочинної діяльності групи будівельних компаній «Еліта- Центр» на отримання житла. Відповідно до пункту 4.3 Порядку, черговість укладення попередніх договорів з потерпілими та черговість укладення договорів про участь у будівництві житла для потерпілих від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-центр» визначається зборами потерпілих по кожній земельній ділянці групи будівельних компаній «Еліта-центр». На виконання даного Порядку потерпілі інвестори по земельній ділянці по [ADDRESS] провели збори 09 грудня 2017 року, на яких прийнято рішення та затверджено список черговості укладення попередніх договорів з потерпілими, та Протоколом №6 від 09 грудня 2017 року. На зборах було присутніх 72 інвестори із кількості 134 особи, таким чином збори є правомочними, оскільки присутніх було більше половини. Протокол ніким не оскаржувався та не був визнаний недійсним, рішення по зборах не оскаржувались і не були визнані недійсними. Таким чином, строк на оскарження даного рішення минув і рішення зборів від 09 грудня 2017 року, що оформлені протоколом №6 є прийнятими та законними. На підставі затвердженого списку черговості збори повинні приймати рішення про черговість укладення договорів про участь у будівництві житла для потерпілих від діяльності інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-центр». Всупереч даним вимогам, згідно порядку денного Протоколу №9 від 05 жовтня 2019 року, прийнято рішення про переуступку права вимоги та поновлення порушених прав на отримання житла внаслідок злочинної діяльності групи будівельних компаній «Еліта - центр» по земельній ділянці на [ADDRESS] на підставі скорегованого списку черговості станом на 05 жовтня 2019 рік з урахуванням участі потерпілих у акціях та зборах. За результатами розгляду питання 5 Порядку денного повинен бути Список черговості скорегований на підставі участі в акціях та Зборах станом на 05 жовтня 2019 р. У Протоколі жодного слова не вказано про скорегований список, жодних списків черговості незаконна РУП не приймала і не затверджувала, та не додавала до Протоколу. Таким чином, оскаржуване рішення, що було оформлено Протоколом №9 зборів потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 05 жовтня 2019 року є незаконним, оскільки прийняті рішення, щодо затвердження кандидатур на укладення попередніх договорів про переуступку прав вимоги на отримання житла не відповідає черговості, яка була затверджена і прийнята більшістю потерпілих інвесторів. Даним рішенням була змінена черговість потерпілих інвесторів та порушені права потерпілих інвесторів, в т.ч і позивача. Крім того, збори потерпілих, які відбулись 05 жовтня 2019 року та оформлені Протоколом № 9, створюють негативні наслідки. Ру Т.В. надала даний Протокол № 9 до робочої групи з житлових питань потерпілих від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва, з метою закріплення квартир за потерпілими, які визначені даними Зборами в зазначених будинках та надала кандидатури на укладення попередніх договорів про відступлення права вимоги та поновлення права потерпілого на отримання житла, які визначені даними Зборами. З даного випливає, те що Ру Т.В. умисно та в супереч інтересів усіх потерпілих інвесторів незаконно обирає Раду уповноважених представників, також незаконно її обирають Головою даної ради, що дає їй можливість використовувати дане становище у своїх власних інтересах та інтересах своїх людей (частина яких включені до складу цієї Ради уповноважених). Ру Т.В. незаконно прийнята на дану посаду і не законно була включена до складу робочої групи. Крім цього, на зборах прийняли рішення, щодо формування списків на укладення попередніх договорів без затверджених списків черговості, і на даних зборах дані списки не затверджувались. Таким чином, незаконно включила та затвердила список кандидатур для укладення попередніх договорів про переуступку права вимоги та поновлення права потерпілого на отримання житла. Тобто на підставі прийнятих рішень Зборами, що оформлені Протоколом № 9 від 05 жовтня 2019 року, робоча група з житлових питань потерпілих від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва прийняла рішення, що оформлено Протоколом №3 від 03 грудня 2019 року про визнання оскаржуваного протоколу і передачу секретарю комісії з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва матеріали для розгляду на засіданні комісії. На засіданні комісії було прийнято рішення, що оформлено протоколом №64 від 11 грудня 2019 року яким було доручено Департаменту будівництва та житлового забезпечення в установленому порядку вчинити дії для укладення Попередніх договорів про переуступку права вимоги та поновлення права потерпілого від злочинної діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» на отримання житла з інвесторами. Таким чином, на підставі неправомірного рішення, що оформлено Протоколом №9 від 05 жовтня 2019 року, комісія з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва, прийняла неправомірне рішення, щодо виділення квартир та неправомірно прийняла кандидатур на укладення попередніх договорів про відступлення права вимоги та поновлення права потерпілого на отримання житла. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Відповідач та представник Київської міської державної адміністрації в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, постановив розглянути справу заочно, відповідно до статей 223 та 280 ЦПК України. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд прийшов до таких висновків. Пунктом 2 Указу Президента України «Про заходи щодо вдосконалення державного регулювання у сфері будівництва житла та стабілізації ситуації на первинному ринку житла» від 3 березня 2006 року № 185 з метою вдосконалення державного регулювання у сфері будівництва житла, гарантування захисту прав громадян у процесі інвестування будівництва житла, стабілізації ситуації на первинному ринку житла зобов`язано Київську міську державну адміністрацію вжити у місячний строк заходи, спрямовані на розв`язання проблеми забезпечення житлом інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр». Згідно Указу Президента України «Про невідкладні заходи щодо розв`язання проблеми забезпечення житлом інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 4 лютого 2008 року № 89 визнано незадовільною роботу Київської міської державної адміністрації з виконання статті 2 Указу Президента України від 3 березня 2006 року № 185 та зобов`язано Кабінет Міністрів України: створити у триденний строк комісію для вирішення питань забезпечення житлом громадян, постраждалих внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр», включивши до складу цієї комісії представників постраждалих громадян; забезпечити: визначення переліку інвесторів, постраждалих внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-центр»; вирішення в установленому порядку питання виділення земельних ділянок для будівництва житла з метою виконання інвестиційних зобов`язань перед інвесторами, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр». Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про утворення комісії з розв`язання проблеми забезпечення житлом інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 8 лютого 2008 року № 258-р утворено комісію з розв`язання проблеми забезпечення житлом інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр», затверджено план першочергових заходів з виконання Указу Президента України від 4 лютого 2008 року № 89 «Про невідкладні заходи щодо розв`язання проблеми забезпечення житлом інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр». З метою забезпечення якнайшвидшого відновлення порушених прав громадян, постраждалих внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» та опрацювання пропозицій щодо гарантування прав громадян у процесі інвестування будівництва житла пунктом 1 Указу Президента України «Про додаткові заходи щодо розв`язання проблеми забезпечення житлом громадян, постраждалих внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-центр» від 12 лютого 2008 року № 119 зобов`язано Київську міську державну адміністрацію разом із Міністерством внутрішніх справ України скласти у двотижневий строк за участю представників громадян, постраждалих внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» (представники постраждалих громадян), перелік фізичних і юридичних осіб, визнаних у встановленому порядку потерпілими внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр». Пунктом 3 наведеного Указу зобов`язано Київську міську державну адміністрацію розробити за участю представників постраждалих громадян та визначити порядок відшкодування відповідно до законодавства вартості інвестицій, внесених постраждалими громадянами для будівництва житла групою будівельних компаній «Еліта-Центр», визначити строки здійснення заходів з їх відшкодування. Згідно пунктів 2, 3 розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про додаткові заходи щодо комплексного розв`язання проблем інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 6 січня 2010 року № 140-р взято до відома, що відносини Київської міськдержадміністрації та інвесторів, які зазнали збитків внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр», пов`язані із забезпеченням інвесторів житлом, регулюються актами цивільного законодавства; укладення Київською міськдержадміністрацією з інвесторами договорів про відступлення прав вимоги, згідно з якими зазначена адміністрація зобов`язується в обмін на відступлені права вимоги передати у власність інвесторів житло або відшкодувати завдані внаслідок діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» збитки, дасть змогу забезпечити захист житлових та інших майнових прав інвесторів. Київській міськдержадміністрації разом з Міністерством юстиції розробити протягом місяця примірний договір для забезпечення укладення договорів, зазначених у пункті 2 цього розпорядження, і до 1 березня 2010 року поінформувати Кабінет Міністрів України та представників інвесторів. 16 жовтня 2008 року Київською міською радою прийнято рішення № 498/498 «Про розв`язання проблем потерпілих громадян від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр», пунктом 2 якого затверджено, зокрема, Порядок № 498/498, який визначає умови відшкодування відповідно до законодавства вартості інвестицій, внесених постраждалими громадянами для будівництва житла групою будівельних компаній «Еліта-Центр», за рахунок використання земельних ділянок, майна та коштів, що належали групі будівельних компаній «Еліта-Центр», а також за рахунок проведених інвестиційних конкурсів згідно з рішеннями Київради та розпорядженнями виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) (пункт 1.1 Порядку). Відповідно до пунктів 2.1-2.3 наведеного Порядку сторони складають стосовно кожної земельної ділянки, що перебувала у віданні групи будівельних компаній «Еліта-Центр», списки потерпілих з визначенням сум фактично проплачених коштів та житлової площі, а також наявних обсягів подвійних продаж. На підставі наведеної вище інформації та інформації щодо правового статусу земельної ділянки сторони визначають можливість поновлення прав потерпілих щодо будівництва житла на відповідній земельній ділянці. За наявності подвійних і більш кратних продаж квартир список потерпілих стосовно поновлення права отримання житла на земельній ділянці, що належала групі будівельних компаній «Еліта-Центр», визначається загальними зборами потерпілих, які фінансували будівництво житла на цій земельній ділянці. Згідно пункту 2.7 цього Порядку виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація) за участю потерпілих визначає по конкретній земельній ділянці громадян, які потрапили в найбільш скрутне матеріальне становище і з урахуванням вимог чинного законодавства можуть мати право на першочергове отримання житла. Пунктом 4.3 Порядку № 498/498 (в редакції, до внесення змін рішенням Київської міської ради від 28 грудня 2010 року № 508/5320) було передбачено, що черговість укладання попередніх договорів з потерпілими визначає виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація). В першу чергу укладаються попередні договори з потерпілими, які повністю сплатили вартість квартири, потрапили в скрутне матеріальне становище і згідно з законодавством мають право на першочергове забезпечення житлом. У подальшому, пунктом 4.2 рішення Київської міської ради «Про деякі питання надання житла у власність потерпілим громадянам від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 28 грудня 2010 року № 508/5320 пункт 4.3 розділу 4 Порядку № 498/498, викладено у новій редакції, відповідно до якої черговість укладення попередніх договорів з потерпілими та черговість укладення договорів про участь у будівництві житла для потерпілих від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр» визначається зборами потерпілих по кожній земельній ділянці групи будівельних компаній «Еліта-Центр». Таким чином, з дня набрання чинності вказаним рішенням Київської міської ради (опубліковано в газеті «Хрещатик», 2011, 02, № 20) виключно до компетенції зборів потерпілих по кожній земельній ділянці групи будівельних компаній «Еліта-Центр» належить питання черговості укладення попередніх договорів з потерпілими та укладення договорів про участь у будівництві житла для потерпілих від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр». Судом встановлено, що 05 жовтня 2019 року відбулись збори потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] групи будівельних компаній «Еліта-Центр», що оформлено протоколом № 9, на якому було затверджено та передано до Київської міської державної адміністрації список потерпілих на отримання житла на об`єкти по [ADDRESS] , [ADDRESS], [ADDRESS] , відповідно до списку черговості укладення попередніх договорів потерпілими про переуступку права вимоги та поновлення порушених прав на отримання житла внаслідок злочинної діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» по земельній ділянці [ADDRESS] , скорегований на підставі участі в акціях та зборах станом на 05 жовтня 2019 року. Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Поняття, порядок створення, компетенція і порядок проведення загальних зборів громадян, що скликаються за місцем проживання громадян (села, селища, мікрорайону, житлового комплексу, вулиці, кварталу, будинку та іншого територіального утворення) для обговорення найважливіших питань місцевого життя, визначено іншим нормативним актом, а саме Положенням про загальні збори громадян за місцем проживання, затвердженим постановою Верховної Ради України від 17 грудня 1993 року N 3748-XII. Таким чином, збори громадян і громадські об`єднання не є тотожними суб`єктами правовідносин. З огляду на те, що пунктом 4.3 розділу 4 Порядку № 498/498 визначено, що черговість укладення попередніх договорів з потерпілими та черговість укладення договорів про участь у будівництві житла для потерпілих від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр» визначається саме загальними зборами потерпілих по кожній земельній ділянці, то повноваження щодо встановлення черговості підписання попередніх договорів наділені загальні збори потерпілих від діяльності групи інвестиційно-будівельних компаній «Еліта-Центр». Даний висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у подібних правовідносинах, зокрема, у постановах від 23 серпня 2018 року у справі № 826/166/15, від 21 грудня 2018 року у справі № 826/115/14. Частиною першою статті 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань). Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23). Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19. За змістом статей 3, 15, 16 ЦК України правовою підставою для звернення до суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце (такі висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 у справі № 920/1771/14 та низці постанов Верховного Суду). Вирішуючи спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити (§ 8.5 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14 червня 2019 у справі № 910/6642/18). Отже, аналізувати ефективність способу захисту суд міг лише після того та за тієї умови, що дійшов висновку, що у позивача наявне право, яке було порушено і потребує захисту. Інакше, якщо суд не доходив висновку про існування права і його порушення, він абстрактно виснував про ефективний спосіб захисту якогось неконкретного права від абстрактного порушення. З аналізу вищенаведених норм закону та обставин справи, суд приходить до таких висновків. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить визнати недійсним рішення зборів потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] , групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 05 жовтня 2019 року, оформлене Протоколом № 9 від 05 жовтня 2019 року, посилаючись на те, що вказані збори були проведені з порушеннями, оскільки скликані не уповноваженим представником; збори потерпілих є неправомочними відповідно до пункту 3 Положення про загальні збори громадян за місцем проживання в Україні, затвердженого постановою Верховної Ради України від 17 грудня 1993 року; значна кількість потерпілих, зазначених у протоколі зборів як присутні, в дійсності були відсутніми. Рішенням зборів потерпілих порушуються права позивача, оскільки створюють для неї негативні наслідки, адже таким рішенням була змінена черговість порядку укладення попередніх договорів. Із зазначеного вбачається, що [PERSON] вважає, що оскаржуване рішення, що було оформлено протоколом №9 зборів потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] групи будівельних компаній «Еліта-Центр» від 05 жовтня 2019 року є незаконним, оскільки прийняті рішення щодо затвердження кандидатур на укладення попередніх договорів про переуступку прав вимоги на отримання житла не відповідає черговості, яка була затверджена і прийнята більшістю потерпілих інвесторів. Тобто, на думку позивача, подання робочій групі комісії Київської міської державної адміністрації протоколу зборів від 05 жовтня 2019 року, фактично порушує її права. Відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. З постанови Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2020 року у справі №757/62382/19-ц встановлено, що 05 листопада 2019 року відбулося засідання робочої групи з житлових питань потерпілих від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва. Згідно з протоколом № 2 від 05 листопада 2019 року при розгляді четвертого питання засідання робочої групи комісії Київської міської державної адміністрації робоча група заслухала представників потерпілих Ру Т.В. і [PERSON] та, враховуючи, що з об`єкту на [ADDRESS] надійшло два протоколи зборів потерпілих, які містять розбіжність щодо списку черговості укладення попередніх договорів, пропозицій стосовно кандидатур на укладення договорів, запропонувала потерпілим об`єкту на [ADDRESS] провести загальні збори, на яких у термін до 29 листопада 2019 року: остаточно визначитися з уповноваженим представником потерпілих від об`єкту; сформувати та затвердити черговість укладення попередніх договорів з потерпілими; надати перелік кандидатур для укладення попередніх договорів про переуступку права вимоги та поновлення права потерпілого на отримання житла в будинках на [ADDRESS] . На виконання пропозицій робочої групи з житлових питань потерпілих від діяльності групи будівельних компаній «Еліта-Центр» комісії Київської міської державної адміністрації 24 листопада 2019 року відбулися збори потерпілих по земельній ділянці на [ADDRESS] групи будівельних компаній «Еліта-Центр», оформлені протоколом № 10. З викладеного вбачається, що рішення зборів потерпілих, оформлене протоколом № 9 від 05 жовтня 2019 року, яке оскаржує позивач, не було прийнято для відповідного вирішення питання робочою групою комісії Київської міської державної адміністрації. Таким чином, існування оскаржуваного протоколу жодним чином не порушує права позивача. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року (справа № 342/180/17) вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Крім того, у пункті 80 рішення у справі «Перес проти Франції» («Perez v. France», заява № 47287/99) ЄСПЛ зазначив, що гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на справедливий судовий розгляд включає право сторін, що беруть участь у справі, представляти будь-які зауваження, які вони вважають доречними до їхньої справи. Оскільки метою Конвенції є забезпечення не теоретичних чи ілюзорних прав, а прав фактичних і ефективних (див. рішення у справі «Артіко проти Італії» (Artico v. Italy), заява № 6694/74, пункт 33), це право можна вважати ефективним тільки в тому випадку, якщо зауваження були дійсно «заслухані», тобто належним чином враховані судом, який розглядає справу. Отже, дія статті 6 Конвенції полягає в тому, щоб, серед іншого, зобов`язати суд провести належний розгляд зауважень, доводів і доказів, представлених сторонами у справі, неупереджено вирішуючи питання про їх належності до справи (див. рішення у справі «Ван де Хурк проти Нідерландів» (Van de Hurk v. Netherlands), заява № 16034/90, пункт 59). Також у пункті 71 рішення у справі «Пелекі проти Греції» (Peleki v. Greece, заява № 69291/12) ЄСПЛ нагадав, що внутрішнє рішення суду може бути визначене як «довільне» з точки зору порушення справедливого судового розгляду лише в тому випадку, якщо воно позбавлене міркувань або якщо це міркування ґрунтується на явній помилці факту чи закону, допущеної національним судом, що призводить до «заперечення справедливості» (Moreira Ferreira v. Portugal (no 2), заява № 19867/12, пункт 85). З цього також випливає, що зобов`язання судових органів мотивувати свої рішення передбачає, що сторона судового розгляду може очікувати конкретної та чіткої відповіді на аргументи, що є визначальними для результату судового провадження. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Ради Уповноважених Представників, в особі Голови Ру Т.В. є необгрунтованими та заловрленню не підлягають.

Outcome: dismissed