Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-28 00:00:00

У травні 2021 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, в якому просить: 1) скасувати (припинити) обтяження у вигляді податкової застави, що було зареєстровано на підставі Акту опису майна, на яке поширюється право податкової застави № 16185627, зареєстроване 16.03.2017 стосовно транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] , колір бежевий; 2) звільнити автомобіль марки КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] , колір бежевий з податкової застави; 3) виключити запис у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна щодо перебування транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] , колір бежевий у податковій заставі; 4) стягнути судові витрати з відповідача. На обгрунтування позовних вимог вказав, що 16.12.2019 державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги арештованого майна з реалізації автомобіля КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , переможцем яких став [PERSON] , придбавши автомобіль за ціною продажу 168715,00 грн. Однак з листа Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби, яке датоване 17.07.2020 року, позивач дізнався, що автомобіль, який він придбав на електронних торгах і за який сплатив кошти, перебуває у податковій заставі, яка накладена 16.03.2017 року Головним управлінням ДФС у Житомирській області, в якості забезпечення сплати податкового зобов`язання ТОВ «Маркол». Вказане обтяження рухомого майна немає жодного відношення до нього як нового власника транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , у фіскального органу відсутні правові підстави на погашення суми податкового боргу за рахунок цього майна як такого, що перебуває у податковій заставі, оскільки відповідач не є першочерговим обтяжувачем, а також позивач не може відповідати за зобов`язаннями ТОВ «Маркол». Зареєстровані публічні обтяження не мають пріоритету над обтяженнями того ж рухомого майна, які були зареєстровані раніше моменту реєстрації публічного обтяження, у зв`язку з чим дії контролюючого податкового органу по внесенню зазначеного транспортного засобу в податкову заставу після того, як вже було зареєстроване обтяження, є неправомірним. \~ \~ \~ \~Від відповідача відзив на позовну заяву до суду не надходив. \~ \~ \~ \~Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 19.10.2022 року ТОВ «Маркол» було залучене до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала, обґрунтовуючи його викладеними в ньому обставинами. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, вказавши на те, що на момент складання акту опису майна від 28.02.2017 року та державної реєстрації податкової застави, власником транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] було ТОВ «Маркол», податкова заборгованість якого на даний час не погашена, а тому відсутні підстави для звільнення вказаного транспортного засобу з податкової застави, визначені Податковим кодексом України. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки до суду не повідомив. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що податковим керуючим ГУ ДФС у Житомирській області Кирилюком К.Л. 28.02.2017 року складено акт опису майна у податкову заставу платника податків ТОВ «Маркол», згідно якого описано автомобіль КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] на загальну суму 117800,00 грн. 28.12.2019 року головним державним виконавцем Новоград-Волинського міськрайонного відділу ДВС Центрального-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Кулик О.В. складено акт про проведенні електронні торги в межах виконавчого провадження № 50961135 з примусового виконання наказу № 910/10301/14 від 29.01.2015 року Господарського суду міста Києва про стягнення з ТОВ «Маркол» на користь АТ «Комерційний банк «Преміум» за договором кредитної лінії № 35/КЛ/10 від 16.09.2010 року заборгованості в розмірі 1445272,30 грн. шляхом стягнення на предмет застави за договором застави рухомого майна від 03.08.2012 року, укладеного між ПАТ «КБ «Преміум»\~та ТОВ «Маркол», а саме було звернуто стягнення на автомобіль КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , який належав боржнику ТОВ «Маркол». Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 16.12.2019 року № 454009 ДП «Сетам» переможцем визнано [PERSON] , ціна продажу транспортного засобу - 168715,00 грн. З витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна від 28.09.2020 року вбачається наявність запису: тип обтяження - податкова застава, зареєстровано 16.03.2017 року за № 16185627, реєстратор Житомирська філії державного підприємства «Національні інформаційні системи», підстава обтяження - ст. 88, 89 ПК України, об`єкт обтяження: майно платника податків згідно акту опису майна № 1 від 28.02.2017 року, обтяжувач: ГУ ДФС у Житомирській області, боржник: ТОВ «Маркол». Листом від 17.07.2020 року Новоград-Волинський міськрайонний відділ державної виконавчої служби звернувся до ГУ ДПС у Житомирській області із вимогою терміново зняти податкову заставу з автомобіля КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , яка зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 16.03.2017 року, реєстраційний номер: 16185627, оскільки першочерговим обтяжувачем вказаного рухомого майна є ПАТ «КБ «Преміум», для задоволення вимог якого вказаний автомобіль було реалізовано на електронних торгах. ГУ ДПС у Житомирській області повідомило Новоград-Волинський міськрайонний відділ державної виконавчої служби, що податкова застава була зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 16.03.2017 року, реєстраційний номер: 16185627 в якості забезпечення сплати ТОВ «Маркол» податкового зобов`язання. Враховуючи, що станом на 09.07.2020 року у ТОВ «Маркол» наявний податковий борг у сумі 114,10 тис. грн., відповідно до ст. 93 Податкового кодексу України в ГУ ДПС у Житомирській області відсутні підстави для зняття податкової застави. З вимогою про зняття податкової застави з автомобіля КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] до ГУ ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України звертався переможець електронних торгів з реалізації даного автомобіля [PERSON] , на що йому було направлено листи від 11.11.2020 року та 24.02.2021 року з відмовою з таких самих підстав. Правовідносини пов`язані з застосуванням податкової застави регулюються Податковим кодексом України та Порядком застосування податкової застави податковими органами, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 586 від 16.06.2017 року, (надалі Порядок) у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин. Згідно ст. ст. 88.1, 88.2 Податкового кодексу України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення. Відповідно до ст. 89.3 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих. Згідно ст. 93 Податкового кодексу України майно платника податків звільняється з податкової застави з дня: отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку; визнання податкового боргу безнадійним; набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства; отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження. Тобто, підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених підпунктами 93.1.1-93.1.5 пункту 93.1 цієї статті. Згідно ст. 93.4 ПК України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання податковим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу. Згідно п. 7 розд. 1 Порядку податковими органами право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної податковим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 глави 9 розділу II цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань. Відповідно до п. 9 розд. 1 Порядку право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 статті 89 глави 9 розділу II Кодексу, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому. Згідно п. 1, 3 розд. 5 Порядку платник податків зберігає право користування майном, що перебуває у податковій заставі, якщо інше не передбачено законом. Платник податків може відчужувати майно, що перебуває у податковій заставі, тільки за згодою податкового органу, а також у разі, якщо контролюючий орган впродовж десяти днів з дня отримання від платника податків відповідного звернення не надав такому платнику податків відповіді про надання (ненадання) згоди.\~\~У разі здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди податкового органу платник податків несе відповідальність відповідно до закону. Розд. 6 Порядку передбачає, що у випадках, визначених пунктом 93.1 статті 93 глави 9 розділу II Кодексу, майно платника податків звільняється з-під податкової застави, про що такому платнику надсилається повідомлення (додаток 7). Звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів здійснюються у порядку, передбаченому пунктом 93.2 статті 93 глави 9 розділу II Кодексу. У випадках, передбачених пунктом 100.11 статті 100 глави 9 розділу II Кодексу, майно платника податків звільняється з-під податкової застави за умови отримання податковим органом підтвердження надходження коштів до бюджету в рахунок погашення розстрочених (відстрочених) сум та плати за користування таким розстроченням (відстроченням) в повному обсязі. У разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 глави 9 розділу II Кодексу таке майно звільняється з-під податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання податковим органом підтвердження надходження коштів до бюджету від такого продажу. Тобто, порядок припинення податкової застави чітко врегульований нормами права. Здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди податкового органу платник податків тягне за собою передбачену законом відповідальність. Під час дії податкової застави ні власник, ні особи, які вважать себе власниками майна, що перебуває у податковій заставі, без дозволу податкового органу не можуть вчиняти дії щодо цього майна. Чинним законодавством передбачено виключні підстави припинення податкової застави, а саме визначені підпунктами 93.1.1-93.1.4 пункту 93.1 статті 93 розділу ІІ Податкового Кодексу та у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 розділу ІІ Кодексу з дня отримання податковим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу. Відповідно до вимог чинного законодавства України застава зберігає свою силу для нового власника майна за умови наявності у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відповідних відомостей про обтяження, які внесені до такого реєстру перед відчуженням предмета застави. У протилежному випадку набувач вважається добросовісним і набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень. Вказаний правовий висновок висловлений у постановах Верховного Суду України: від 03 квітня 2013 року у справі № 6-7цс13, від 19 листопада\~\~2014 року в справі № 6-168цс14 та в постановах Верховного Суду: від 10 жовтня 2019 року в справі №463/3582/17 і від 18 грудня 2019 року в справі № 619/4033/18. Статтею 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини зауважив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на те, що податкова застава була зареєстрована 16.03.2017 року, а транспортний засіб КРАЗ 65032, 2007 року випуску, № кузова [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] був придбаний позивачем на електронних торгах 28.12.2019 року, тобто після внесення відомостей про обтяження, а також оскільки визначених ст. 93 Податкового кодексу України обставин звільнення майна з податкової застави не встановлено, суд не знаходить підстав для припинення податкової застави та відмовляє в задоволенні позову [PERSON] до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області щодо скасування обтяження у вигляду податкової застави на транспортний засіб, звільнення транспортного засобу з податкової застави та виключення запису в державному реєстрі обтяжень рухомого майна щодо перебування транспортного засобу в податковій заставі. За таких обставин всі інші наведені в позові на його обґрунтування мотиви не можуть слугувати підставою для звільнення майна з податкової застави. Окрім того, порядок припинення податкової застави чітко врегульований нормами права. Здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди податкового органу платник податків тягне за собою передбачену законом відповідальність. Під час дії податкової застави ні власник, ні особи, які вважать себе власниками майна, що перебуває у податковій заставі, без дозволу податкового органу не можуть вчиняти дії щодо цього майна.

Outcome: dismissed