Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-04 00:00:00

позивач через свого представника адвоката Фурика А.Я., який діє на підставі ордеру серії ВС № 1012985 від 2 вересня 2021 року, звернулася до суду з позовом до відповідачів, відповідно до якого з урахуванням поданих уточнень до позову просить: виділити у власність [PERSON] житлову прибудову (літ. «А-2») площею 118,4 кв.м.; балкон (літ. «б»), площею 17,5 кв.м.; тамбур (літ. «а-2»), площею 6,1 кв.м.; гараж (літ. «Г»), площею 26,2 кв.м., сарай (літ. «Е») площею 15,0 кв.м.; вбиральню (літ. «У»); ворота (літ. № 1); огорожу (літ. № 4»); хвіртку (літ. № 5») в будинковолодінні [ADDRESS] , згідно з висновком експерта № 17/19 від 28 жовтня 2018 року, залишивши у власності [PERSON] та [PERSON] по 1/2 ідеальній частці кожному: житловий будинок (літ. «А-1») площею 74,6 кв.м.; сходи (літ «а») площею 9,0 кв.м.; підвал (літ. «пд») площею 11,8 кв.м.; літню кухню (літ «д») площею 14,2 кв.м.; сарай (літ «Б») площею 24,2 кв.м.; вбиральню (літ. «В»); огорожу (літ. №2); огорожу (літ. №3) в будинковолодінні [ADDRESS] , згідно з висновком експерта № 17/19 від 28 жовтня 2018 року; визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , виділивши в користування [PERSON] земельну ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки: 30,38 м., 9,90 м., 3,65 м., 31,19 м., 3,56 м., 11,14 м., 17,06 м., 28,75 м. - площею 793 кв.м., згідно з висновком експерта № 17/19 від 28 жовтня 2018 року, та в користування [PERSON] і [PERSON] земельну ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки: 2,00 м., 5,78 м., 3,47 м., 10,75 м., 17,06 м., 11,14 м., 1,71 м., 9,40 м.,14,80 м. - площею 350,0 кв.м., згідно з висновком експерта № 17/19 від 28 жовтня 2018 року. Позов мотивує тим, що [PERSON] є власником ѕ частини житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що знаходяться в [ADDRESS] , які успадкувала після смерті матері [PERSON] . Вказаний будинок був збудований її дідусем [PERSON] в 1937 році та останній проживав у такому, що підтверджується ухвалою народного суду Винниківського району Львівської області від 13 березня 1951 року, згідно з якою його було призначено власником домобудівлі при [ADDRESS] . Позивач вказує, що на даний час житловий будинок на [ADDRESS] , позначений на плані літерою А-1, з цегляною житловою прибудовою, позначеною в плані літерою А1-2 в цілому складається з шести кімнат, житловою площею 80,00 кв.м. та двох кухонь. До будинку належать: дерев`яні вбиральні В, У, цегляний гараж Г, цегляна літня кухня Д, цегляні сараї Б, Е, металеві ворота - №1, огорожа з металевої сітки - №2, №3, №4, металева хвіртка - №5. Зазначений будинок належав її матері на підставі договору дарування, посвідченого Четвертою Львівською державною нотаріальною конторою 27 грудня 1990 року за реєстровим номером 10060, зареєстрованого у Львівському міжміському бюро технічної інвентаризації 10 січня 1991 року. Вказує, що іншими співвласниками зазначеного житлового будинку по 1/8 частині кожен є [PERSON] та [PERSON] , однак [PERSON] помер та заяву про прийняття спадщини до державного нотаріуса Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Фурман Л.А. подала його донька [PERSON] . Також зазначає, що у спільному користуванні сторін вказаної справи знаходиться земельна ділянка для обслуговування вищевказаного будинку площею 1143 кв.м., яка не приватизована та є у комунальній власності. Зазначає, що виходячи з аналізу змісту норм ст.ст. 183, 356, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України, слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. При цьому звертає увагу на те, що відповідно до висновку експерта по результатах проведення будівельно-земельних експертиз від 28 жовтня 2018 року № 17/19 технічно можливо реально виділити в натурі (в окремий самостійний об`єкт нерухомості) ѕ частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] . Висновком визначено наступний варіант поділу в натурі спірного житлового будинку з урахуванням належних сторонам на праві спільної часткової власності реальних часток у будинку: співвласникам ј ідеальної частки виділити наступні господарські будівлі і споруди - житловий будинок (літ. «А-1»); сходи (літ «а»); підвал (літ. «пд»); літня кухня (літ «д»); сарай (літ «Б»); вбиральня (літ. «В»); огорожа (літ. №2); огорожа (літ. №3) (всього вартістю387575 грн.); співвласнику ѕ ідеальної частки виділити наступні господарські будівлі і споруди - житлову прибудову (літ. «А-2»); балкон (літ. «б»); тамбур (літ. «а-2»); гараж (літ. «Г»); сарай (літ. «Е»); вбиральня (літ. «У»); огорожа (літ. № 4»); хвіртка (літ. № 5») (всього вартістю 820150 грн.). При цьому, ідеальні частки співвласників у грошовому еквіваленті становлять: ѕ ідеальної частки 905794 грн.; ј ідеальної частки 301931 грн. Крім цього вказує, що відповідно до норм Земельного кодексу України учасник спільної часткової власності земельної ділянки має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Зазначає, що відповідно до висновку експерта по результатах проведення будівельно-земельних експертиз від 28 жовтня 2018 року № 17/19 наявний наступний варіант порядку користування між співвласниками спірного будинку належної до нього земельної ділянки пропорційно до належних співвласникам часток у праві спільної власності на будинок: співвласнику ѕ ідеальної частки виділити земельну ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки - 30,38 м., 9,90 м., 3,65 м., 31,19 м., 3,56 м., 11,14 м., 17,06 м., 28,75 м. (площею 793 кв.м.); співвласникам ј ідеальної частки виділити земельну ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки - 2,00 м., 5,78 м., 3,47 м., 10,75 м., 17,06 м., 11,14 м., 1,71 м., 9,40 м.,14,80 м. (площею 350 кв.м.) Різниця між ідеальною часткою та фактичною часткою становить: співвласник ѕ ідеальної частки 64,0 кв.м., менше від ідеальної частки; співвласник ј ідеальної частки 64,0 кв.м., більше від ідеальної частки. Також звертає увагу суду на ту обставину, що нею не досягнуто домовленості з відповідачами щодо укладення договору про виділ належної їй частки в натурі, хоча фактично сторони користуються належними їм частками у будинковолодінні у відповідності до того варіанту розподілу, який передбачено вказаним вище висновком експерта по результатах проведення будівельно-земельних експертиз. Вказує, що з огляду на наведене змушена звернутися до суду за захистом своїх прав та захисту порушених прав на нерухоме майно частку спірного будинку, майнові права на який оформлені згідно діючого законодавства, та вважає, що суд має захистити її права власності на житло шляхом виділу в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та розподілу землекористування. Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова 2 вересня 2021 року, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких визначено суддю Стрепка Н.Л. Ухвалою суду від 23 вересня 2021 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розпочати підготовче провадження у такій та призначено у ній підготовче засідання. Надалі справу неодноразово було призначено до розгляду у підготовчих засіданнях, зокрема підготовче засідання 8 листопада 2022 року не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці. 1 грудня 2021 року до суду надійшла заява [PERSON] про розгляд справи без її участі, відповідно до якої проти задоволення позову не заперечує. В підготовчому засіданні 1 грудня 2021 року протокольною ухвалою вирішено витребувати в Четвертої Львівської державної нотаріальної контори інформацію щодо відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , а також інформацію про осіб якими подано заяви про прийняття спадщини, та копію відповідної спадкової справи, у зв`язку з наведеним в розгляді справи оголошено перерву 29 грудня 2021 року та 5 січня 2022 року до суду надійшли відповіді з Четвертої Львівської державної нотаріальної контори, згідно з якими спадкову справу після смерті [PERSON] було відкрито Шостою Львівською державною нотаріальною конторою, а оригінал даної справи знаходиться в Львівському державному нотаріальному архіві. 26 січня 2022 року представником позивача [PERSON] було подано до суду клопотання про розгляд справи в підготовчому засіданні без його участі та участі позивача, відповідно до якого вказував, що позовні вимоги підтримує та просить призначити справу до судового розгляду, однак в судовому засіданні 26 січня 2022 року у зв`язку неявкою у таке відповідача [PERSON] та відсутністю відомостей про вручення їй повідомлення про дату, час і місце даного засідання, розгляд справи було відкладено. Окрім того у зв`язку з наведеним вище 26 січня 2022 року судом було також скеровано запит до Львівського державного нотаріального архіву щодо надання належним чином завіреної копії спадкової справи після смерті [PERSON] 14 лютого 2022 року до суду з Львівського державного нотаріального архіву на запит суду надійшла копії спадкової справи після смерті [PERSON] . В підготовчих засіданнях 16 лютого 2022 року та 14 березня 2022 року розгляд справи було відкладено у зв`язку з неявкою в таке всіх учасників справи та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлень про дату, час і місце даного засідання. Ухвалою суду від 5 травня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 3 червня 2022 року. Однак в судовому засіданні 3 червня 2022 року у зв`язку з першою неявкою у таке належним чином повідомлених відповідачів розгляд справи було відкладено на 28 червня 2022 року. У судовому засіданні 28 червня 2022 року розгляд справи було відкладено у зв`язку з неявкою в таке сторін у справі. 26 серпня 2022 року на адресу суду надійшла заява представника позивача адвоката Фурика А.Я. про залишення без розгляду в частині позовних вимог про виділення у власність [PERSON] та [PERSON] по 1/2 ідеальній частці кожному: житловий будинок (літ. «А-1») площею 74,6 кв.м.; сходи (літ «а») площею 9,0 кв.м.; підвал (літ. «пд») площею 11,8 кв.м.; літня кухня (літ «д») площею 14,2 кв.м.; сарай (літ «Б») площею 24,2 кв.м.; вбиральня (літ. «В»); огорожа (літ. №2); огорожа (літ. №3) в будинковолодінні [ADDRESS] , згідно висновку експерта №17/19 від 28 жовтня 2018 року; про виділення в користування [PERSON] і [PERSON] земельної ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки: 2,00 м., 5,78 м., 3,47 м., 10,75 м., 17,06 м., 11,14 м., 1,71 м., 9,40 м.,14,80 м. - площею 350,0 кв.м., згідно висновку експерта №17/19 від 28 жовтня 2018 року. Подану заяву мотивує тим, що прав та інтересів позивача [PERSON] стосуються саме вимоги про виділення частки у спільному майні у власність та частини земельної ділянки в користування саме їй. Відтак в решті вимог позов просить задоволити. Ухвалою суду 29 серпня 2022 року позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виділення в натурі частки нерухомого майні та розподіл землекористування в частині позовних вимог про залишення у власності [PERSON] та [PERSON] ідеальних часток нерухомого майні та про виділення [PERSON] та [PERSON] в користування земельної ділянки залишено без розгляду. Оголошено перерву в судовому засіданні. 13 вересня 2022 року на адресу суду надійшла заява відповідача [PERSON] відповідно до якої позовні вимоги визнає повністю та розгляд справи просить проводити у її відсутності. В судовому засіданні представник позивача адвокат Фурик А.Я. позов підтримав в частині заяви про уточнення позовних вимог, пояснення надав аналогічні викладеним в позові, просив позовні вимоги задовольнити з врахуванням поданих уточнень. Відповідач [PERSON] не з`явилась в судове засідання, подала заяву про розгляду справи у її відсутності, про що вказано вище. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про час і місце його проведення, про причини неявки суд не повідомила, відзиву чи клопотання про відкладення розгляду справи не подала, явку представника не забезпечила. За таких обставин, враховуючи положення ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе завершити розгляд справи за відсутності відповідачів. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши зібрані у справі докази, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, суд приходить до наступного. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому у відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судовим розглядом встановлено, що житловий будинок за адресою [ADDRESS] складається з шести житлових кімнат житловою площею 80 кв.м. та двох кухонь, загальною площею 178,6 кв.м. Загальна площа збільшилась за рахунок добудови тамбура пл. 7,5 кв.м. (рішення Винниківської міської ради від 20 серпня 2002 року за № 191 про дозвіл на експлуатацію тамбура та господарських споруд: сараю літ. Б, та літ. Е, гаражу літ. Г., літньої кухні літ. Д). Співвласниками будинку є [PERSON] ѕ частки, [PERSON] 1/8 частки, [PERSON] 1/8 частки. Вказані обставини стверджуються інформаційною довідкою № 254792271 від 28 квітня 2021 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. З копії технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду на [ADDRESS] від 1 липня 2002 року та довідки Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 21 жовтня 2022 року № 2929 вбачається, що вказаний житловий будинок позначений літерами А-1, А-2, тамбор літ. а-2. Також до будинковолодіння входять: літня кухня: літ. Д, сараї: літ. Б і Е, гараж: літ. Г, вбиральні: літ. У і В, ворота металеві: літ. 1, огорожа: літ. 2, 3, 4, хвіртка: літ. 5. Будинок складається з: житловий будинок «А-1» з трьох житлових кімнат і кухні, а саме: житлові кімнати: 1-2 площею 9,9 кв.м., 1-3 площею 16,5 кв.м., 1-4 площею 16,4 кв.м.; 1-1 коридор площею 6,9 кв.м.; кухня 1-5 площею 10,5 кв.м., житлова поща 42,8 кв.м., загальна площа 60,2 кв.м.; житлова прибудова під літ. «А-2», яка складається з: 2-1 хол площею 41 кв.м., 2-2 санвузол площею 4,6 кв.м., 2-3 кухня площею 8,8 кв.м., 2-8 коридор площею 3,5 кв.м., 2-4 коридор площею 19,3 кв.м., 2-9 санвузол площею 4 кв.м., житлові кімнати: 2-5 площею 11,2 кв.м., 2-6 площею 10,8 кв.м., 2-7 площею 15,2 кв.м, житлова площа становить 37,2 кв.м., загальна площа 118,4 кв.м. Також з копії зазначеного технічного паспорта вбачається наявність за вказаним будинковолодінням земельної ділянки площею 1120 кв.м., яка фактично перебуває в користуванні. З копії спадкової справи № 52 до майна померлого [PERSON] вбачається, що [PERSON] помер [INFO] (копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14 квітня 1995 року. Заяву про прийняття спадщини подано донькою останнього [PERSON] (копія заяви від 25 вересня 1995 року). Відповідно до копії висновку експерта по результатах проведення будівельно-земельної технічних експертиз № 17/19 від 28 жовтня 2018 року реально виділити в натурі (в окремий самостійний об`єкт нерухомості) ѕ частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] технічно можливо. Співвласнику ѕ ідеальної частки виділити наступні господарські будівлі та споруди: житлову прибудову літ. «А-2», балкон (літ. «б»), тамбур (літ. «а-2»), гараж (літ. «Г»), сарай (літ. «Е»), вбиральню (літ. «У»); ворота (літ. № 1); огорожу (літ. № 4»); хвіртку (літ. № 5»). Пропонується згідно вказаного виділу експертом компенсація співвласнику ѕ ідеальної частки в розмірі 85644 гривні. Оскільки сторона позивача не заявляє вимог про здійснення компенсації, а тому суд не вирішує такого питання при ухваленні рішення у справі. Також згідно з вказаним висновком варіант поділу користування між співвласниками будинку [ADDRESS] належної до цього будинку земельної ділянки пропорційної до належних співвласникам часток у справі спільної часткової власності, зокрема співвласнику ѕ ідеальної частки виділити земельну ділянку з наступними геометричними розмірами по ходу годинникової стрілки: 30,38 м., 9,90 м., 3,65 м., 31,19 м., 3,56 м., 11,14 м., 17,06 м., 28,75 м. - площею 793 кв.м., згідно з висновком експерта № 17/19 від 28 жовтня 2018 року. Відповідно до частин першої, другої\~статті 319 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з частиною першою\~статті 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою\~статті 358 ЦК України\~передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з частиною першою\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до\~статті 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Системний аналіз положень статей\~183,\~358,\~364,\~379,\~380,\~382 ЦК України\~дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частину, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Враховуючи, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до\~статті 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні\~статті 181 ЦК України. Відповідно до частин першої, другої, третьої\~статті 319 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Згідно з частиною першою\~статті 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою\~статті 358 ЦК України\~передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з частиною першою\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до\~статті 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Системний аналіз положень статей\~183,\~358,\~364,\~379,\~380,\~382 ЦК України\~дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частину, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Враховуючи, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до\~статті 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні\~статті 181 ЦК України. Частиною першою\~статті 88 ЗК України\~передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. За змістом частини першої\~статті 377 ЦК України\~до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Частинами першою та другою\~статті 120 ЗК України\~передбачено, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Відповідно до частини другої\~статті 152 ЗК України\~власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушень не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Відповідно до роз`яснень, наданих судам у пункті 21\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», зазначено, якщо до\~\~вирішення\~\~судом\~\~спору\~\~між\~\~співвласниками\~\~жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій\~\~розташовані\~\~будинок,\~\~господарські\~\~будівлі та споруди,\~\~не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не\~\~було\~\~досягнуто\~\~угоди про порядок користування нею,\~\~суду при визначенні частини спільної ділянки,\~\~право на\~\~користування\~\~якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості\~\~будинку,\~\~господарських\~\~будівель\~\~та\~\~споруд\~\~ на\~\~ час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки із майна, що є у спільній частковій власності, правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце не виділ, а поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Між сторонами виник спір щодо порядку користування земельною ділянкою та житловим будинком розташованим на ній, який належить сторонам на праві спільної часткової власності.\~\~ Враховуючи наведене вище, беручи до уваги підтримання стороною позивача позову, суд вважає, що позов слід задовольнити та здійснити виділ позивачу частки у зазначеному вище будинковолодінні згідно з запропонованим експертом варіантом, що описано судом вище та визначити користування сторонами земельною ділянкою згідно з запропонованим експертом варіантом. Суд визначаючи описаний вище варіант виділу в будинковолодінні враховує обставину, що відповідачі не просить суд здійснити виділ (поділ) іншим чином, іншого експертного висновку щодо виділу (поділу) будинковолодіння відповідачами не надано суду та не заперечено зазначеного варіанту виділу. Під час розгляду справи судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення прав відповідачів у зв`язку з визначенням такого порядку користування земельною ділянкою та виділу будинку, і таких відповідачами не наведено. Оскільки суд прийшов до переконання про підставність позовних вимог щодо виділу частки позивача в будинковолодінні, а тому слід припинити право спільної часткової власності відповідачів на виділену позивачу частку в будинку та відповідно припинити право спільної часткової власності позивача в частині будинку, що залишається у власності відподвіачів. Ухвалюючи рішення у справі у відповідності до статті 141 ЦПК України суд повинен вирішити питання судових витрат. У зв`язку з наведеним з відповідачів в рівних частинах слід стягнути в користь позивача документально підтверджені понесені судові витрати, які складаються з 9109,5 гривень судового збору (а.с. 7).

Outcome: approved