Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-21 00:00:00

Перший заступник керівника Миргородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сенчанської сільської ради Миргородського району Полтавської області звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу. Позовні вимоги мотивовані тим, що в провадженні відділення № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області перебували матеріали кримінального провадження №12022175600000066 від 07.04.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. 22.04.2022 дізнавачем СД ВП №2 Миргородського РВП ГУ НП в Полтавській області винесено постанову про закриття даного кримінального провадження через відсутність складу кримінального правопорушення в діях [PERSON] Постановою Лохвицького районного суду від 29.06.2022 року притягнуто до адміністративної відповідальності [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП, який 06.04.2022 о 18 год. 00 хв. здійснив вилов риби на річці Сула, в с. Шеки Миргородського району Полтавської області, забороненим знаряддям лову риби - «Павуком» риболовним з берега та виловив рибу: лящ - 2 шт., плітка -1 шт., синець -9 шт. Вказаними діями [PERSON] грубо порушив пункти 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства». Отже [PERSON] зобов`язаний відшкодувати державі заподіяну ним шкоду в розмірі 19091,00 грн. внаслідок незаконного добування водних живих біоресурсів. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування [PERSON] завданої шкоди не вирішено, у зв`язку з чим питання про таке відшкодування підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства. Позивач просив стягнути з відповідача на користь Сенчанської сільської ради Миргородського району шкоду завдану державі внаслідок незаконного зайняття рибним промислом в розмірі 19091,00 грн. та судовий збір. Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 19.10.2022 відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Проти проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином , про причини неявки суд не попередив. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд вирішив можливим розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини справи на підставі доказів, наданих учасниками справи, суд вважає за необхідне позов задовольнити. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.04.2022 року за №12022175600000066 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України щодо факту виявлення працівниками поліції ВП №2 Миргородського РВП [PERSON] , який 06.04.2022 року близько 22-00 год в с. Шеки Миргородського району Полтавської області на р. Сула за допомогою забороненого знаряддя ловлі лісковий павук виловив рибу різного виду в кількості 12 екземплярів. (а.с. 14) Відповідно протоколу огляду від 07.04.2022 року та ілюстративної таблиці до протоколу огляду від 07.04.2022 року за адресою с. Шеки Миргородського району (а.с. 15-20) під час огляду у [PERSON] виявлено та вилучено 12 екземплярів риби: лящ - 2 шт., плітка -1 шт., синець -9 шт. та заборонене знаряддя лову лісковий павук. Вилучені в ході огляду місця події по кримінальному провадженню №12022175600000066, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.04.2022 року незаконне знаряддя лову - «Павук», який представляє собою конструкцію із чотирьох металевих прутів та приєднаної до них сітки із вічком 35x35мм., свіжовиловлена риба породи лящ - 2 шт., плітка - 1 шт., синець - 9 шт., визнано речовим доказом по кримінальному провадженні №12022175600000066 від 07.04.2022 року та залишено на зберіганні у ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавської області (м. Лохвиця вулиця Гоголя, 19), що підтверджується постановою про визнання та приєднання до кримінального провадження речового доказу від 07.04.2022 року. (а.с. 25-26). Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №12022175600000066 від 21.04.2022 року №493/511/22-23 вбачається, що шкода заподіяна внаслідок незаконного вилову риби 06.04.2022 року на р. Сула поряд із с. Шеки Миргородського району Полтавської області згідно п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» не являється істотною і її розмір становить 19091,00 грн. (а.с. 21-24) З листа директора Інституту рибного господарства №125-04/22 від 20.04.2022 вбачається, що за критерієм «добування великої кількості водних біоресурсів», визначеним п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №12022175600000066 від 07.04.2022 р. не може бути оцінена, як істотна. (а.с. 27-29) На підставі постанови про закриття кримінального провадження від 22.04.2022 року кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №12022175600000066 від 07.04.2022 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. (а.с. 30-31) Постановою Лохвицького районного суду Полтавської області від 29.06.2022 року [PERSON] визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, який 06.04.2022 року о 18-00 год в с. Шеки Миргородського району Полтавської області на р. Сула ловив рибу забороненим знаряддям лову риби павуком риболовним з берега та виловив рибу: лящ - 2 шт., плітка - 1 шт., синець - 9 шт.. Своїми діями порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. П.\~3.15\~Правил любительського\~і спортивного\~рибальства передбачено,\~що забороняється\~лов водних\~живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Ст. 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до\~ст.\~10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» зазначено,\~що громадяни відповідно до закону зобов`язані :\~охороняти тваринний\~світ і\~середовище перебування\~диких тварин; сприяти\~відтворенню відновлюваних\~об`єктів\~тваринного світу; використовувати\~об`єкти\~тваринного світу\~відповідно до\~закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У добровільному порядку шкода завдана навколишньому природному середовищу відповідачем не сплачена. За таких обставин, суд вважає позовні вимоги першого заступника керівника Миргородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сенчанської сільської ради Миргородського району Полтавської області до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог у відповідності зі\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved