Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-15 00:00:00

Прокурор звернувся до суду із позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь Новоушицької селищної ради Хмельницької області 196119 гривень шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев. Позов мотивував тим, що прокуратурою при здійсненні процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 12021242000000583 від 04 серпня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, виявлено порушення майнових інтересів держави, що спричинені внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. В межах досудового розслідування встановлено, що [PERSON] в період часу з 26 липня 2021 року по 04 серпня 2021 року перебуваючи поблизу с. Каскада вчинив незаконну порубку дерев в лісовому захисному насадженні, що знаходиться на території заповідного об`єкта ландшафтного заказника місцевого значення «Калюський», що відноситься до природно-заповідного фонду. Зокрема, [PERSON] реалізовуючи свій злочинний умисел, упродовж період часу з 26 липня 2021 року по 04 серпня 2021 року, перебуваючи поблизу с. Каскада на території заповідного об`єкта ландшафтного заказника місцевого значення «Калюський», що відноситься до природно-заповідного в порушення ст. ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, ст. ст. 5,12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 3,10 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу (лісорубного квитка, ордера), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер свої дій, за допомогою заздалегідь заготовленої бензопили марки «GL6500C» червоного кольору, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, здійснив незаконну порубку 105 (сто п`яти) дерев, а саме 59 (п`ятдесяти дев`яти) дерев породи «Акація біла», діаметром 10,5x9,1 см., 10,5x9,1 см., 10,5x9,1 см., 10,5x9,1 см., 17,5x12 см., 35x27,1 см., 35x27,1 см., 47х36,6 см., 47х36,6 см., 47х36,6 см., 19x15 см., 10x9,1 см., 10x9,1 см.,12,5x9,1 см., 12,5x9,1 см., 9,5х9,1 см., 9,5х9,1 см., 46x33,4 см., 46x33,4 см., 43,5x33,4 см., 43,5x33,4 см., 25x17,9 см., 8x6 см., 36х27,1 см., 36х27,1 см., 19,5x15 см.,48,5x36,6 см., 13x9,1 см., 13x9,1 см, 43x33,4 см., 44,5x33,4 см., 11,5х9,1 см., 33x24 см., 46,5x36,6 см.,37х27,1 см.,15x12 см., 42,5х30,2 см., 8,5х6 см., 45х33,4 см., 9х6 см., 12х9,1 см., 45,5х33,4 см., 45,5х33,4 см., 37,5х27,1 см., 37,5х27,1 см., 24х17,8 см., 30х18,7 см., 55,5х43,1 см., 53,5х39,8 см., 39х30,2 см., 30,5х20,8 см., 42,5х30,2 см., 13,5х9,1 см., 26,5х20,9 см., 9х8,5 см., 18,5х15 см., 34х24 см., 39,5х30,2 см., 25,5х17,9 см., 19 (дев`ятнадцяти) дерев породи «Клен польовий» діаметром 6,2х6 см., 20,5х15 см., 9,5х6 см., 9,5х6 см., 16,5х12 см., 11х9,1 см.,13,5х9,1 см., 18х15 см.,23,5х17,9 см., 30,5х24 см., 27,20,9 см., 19,5х15 см., 17,5х12 см., 14х9,1 см., 21х15 см., 13х9,1 см., 8,5х6 см., 7,5х6 см., 12 (дванадцяти) дерев породи «Черешня» діаметром ,12,2х8 см., 35х24,6 см., 14,5х10,5 см., 14,5х10,5 см., 14,5х10,5 см., 24,5х15,9 см., 15х12 см., 22,5х15,9 см., 19,5х13,2 см., 32,5х21,6 см., 27х18,7 см., 20,5х13,2 см., 5 (п`яти) дерев породи «Шовковиця» діаметром 20х13,2 см., 12,5х8 см., 16х10,5 см., 20,5х13,2 см., 20,5х13,2 см., 3 (трьох) дерев породи «Клен татарський» діаметром 11,5х9,1 см., 13х9,1 см., 12х9,1 см., 2 (двох) дерев породи «Клен ясенелистий» діаметром 27,5х20,9 см., 39х30,2 см., 2 (двох) дерев породи «Горіх грецький» діаметром 13,5х9,1 см., 17х12 см., 3 (трьох) дерев породи «Акація біла (сухостій)» діаметром 51,5х39,8 см., 19,5х15 см., 37,5х27,1 см. Внаслідок зазначеного протиправного діяння, [PERSON] відповідно до розрахунку розміру заподіяної шкоди внаслідок незаконної порубки дерев, виданого ДП «Новоушицьке лісове господарство», обрахованої відповідно до додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд», наніс шкоду навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вирубування дерев на суму 196119,00 грн. Вироком Новоушицького районного суду Хмельницької області від 03 листопада 2021 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 1500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Зазначений вирок набрав законної сили 04 грудня 2021 року. Разом з цим, у ході досудового розслідування та під час судового розгляду зазначеного кримінального провадження № 12021242000000583 [PERSON] , завдану шкоду внаслідок незаконної порубки дерев у розмірі 196119,00 грн. не відшкодував. Зважаючи на викладене, завдана кримінальним правопорушенням шкода підлягає відшкодуванню. Ухвалою суду від 29 квітня 2022 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов. Ухвалою суду від 15 вересня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач - Новоушицька селищна рада Хмельницької області подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника. Прокурор подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує. Відповідач в судове засідання не з`явився будучи повідомленим про таке. Представник третьої особи подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує. Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов до наступних висновків. Вироком Новоушицького районного суду Хмельницької області №680/569/21від 03 листопада 2021 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 1500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Зазначений вирок набрав законної сили 04 грудня 2021 року Згідно вказаного вироку, [PERSON] здійснив \~незаконну порубку\~дерев різних\~порід,\~чим наніс\~шкоду навколишньому\~природному середовищу\~внаслідок незаконного\~вирубування дерев\~на суму\~196119,00\~грн. (а.с.13-15). Згідно із уточнюючим актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 06 серпня 2021 року завдана шкода становить 196119,00\~грн. (а.с.17-19). Прокурор звертався до ДП «Новоушицьке лісове господарство» із запитом щодо надання інформації про вжиття заходів спрямованих на стягнення із [PERSON] завданої шкоди (а.с.16). Згідно із повідомлення Новоушицької селищної ради від 27 січня 2022 року радою не вживалися заходи, у тому числі в судовому порядку, щодо стягнення з [PERSON] шкоди (коштів) в розмірі 196119,00 грн. заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вирубування дерев. Окрім того, рада не заперечує проти звернення прокуратури до суду в інтересах Новоушицької селищної ради щодо стягнення заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вирубування дерев (а.с.25). Новоушицька селищна рада є органом місцевого самоврядування. Вид діяльності: державне управління загального характеру (а.с.26-32). Державне підприємство\~«Новоушицьке лісове\~господарство»є державним підприємством. Вид економічної діяльності: лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві (основний) та ін. (а.с.33-35). Відповідно до довідки №08-479 від 06 серпня 2021 року квартал 4 виділ 2 Новоушицького ДКР ДП «Новоушицьке лісове господарство», що внутрішнім наказом переданий під охорону Браїлівського лісництва ДП «Новоушицьке лісове господарство», згідно охоронного зобов`язання № 291 відноситься до ландшафтного заказнику місцевого значення «Калюський», що утворений рішенням Хмельницького облвиконкому від 16 жовтня 1991 р. № 171 (а.с.21). Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру»\~представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1ст. 12 ЦПК України). Відповідно до ч.3ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог ч.1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 33 Лісового кодексу України органи місцевого самоврядування беруть участь у здійсненні заходів щодо охорони і захисту лісів, ліквідації наслідків стихійних явищ, лісових пожеж, залучають у встановленому порядку до цих робіт населення, транспортні й інші технічні засоби та обладнання. Частиною 1 ст.69 Лісового кодексу України встановлено, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Відповідно до ст.105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно зі ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що одним з джерел формування Державного фонду та районних фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного районного бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно із вимогами ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №17 від 10 грудня 2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», незаконною визнається порубка дерев і чагарників, вчинена без: відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку, яких заборонено. Частиною 6 ст. 82 ЦПК України встановлено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Новоушицька селищна рада Хмельницької області, на території якої відповідач здійснив незаконну порубку дерев. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України\~прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Враховуючи те, що Новоушицька селищна рада Хмельницької області не вжила заходів реагування з метою стягнення заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, що підтверджується наданим прокурором суду копіями повідомлень прокурора про встановлення підстав здійснювати представництво інтересів держави в суді, відповіддю на нього та копією повідомлення прокурора про намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, а тому з даним позовом правомірно звернулась прокуратура на захист інтересів держави. За викладених обставин, із урахуванням наведених правових положень, оскільки відповідачем незаконною порубкою дерев завдано матеріальну шкоду, суд вважає за необхідне, задовольнити позов у повному обсязі та стягнути її з відповідача на користь позивача. Пунктом 6 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, з поміж іншого, позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Водночас пунктом 1 частини другої статті 4 цього Закону встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже з відповідача на користь держави підлягає стягнення судовий збір у розмірі 2941,78 грн.

Outcome: approved