Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-16 00:00:00

До Хотинського районного суду Чернівецької області з даним позовом звернулась [PERSON] , яка позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] у с. Поляна, Хотинського району, Чернівецької області померла гр. [PERSON] , [INFO] , факт смерті якої зареєстрований у виконавчому комітеті Полянської сільської ради Хотинського району Чернівецької області, про що в книзі реєстрації смертей 03.03.2008 року зроблено відповідний актовий запис № 07 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на: земельну ділянку, що розташована в адміністративних межах Клішковецької сільської ради Хотинського району, Чернівецької області, загальною площею 0,38 га., кадастровий номер 7325086600040020163 та земельну ділянку, що розташована в адміністративних межах Клішковецької сільської ради Хотинського району, Чернівецької області, загальною площею 0,43 га., кадастровий номер 7325083600:04:002:0004. Зазначила, що [PERSON] була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] , із дня народження та до дня смерті та на день смерті [PERSON] до її складу сім`ї входили: племінниця - [PERSON] , [INFO] , яка проживала разом з покійною без реєстрації до дня її смерті. Згідно заповіту, посвідченого 22 квітня 2005 року секретарем виконкому Полянської сільської ради, Хотинського району, Чернівецької області Нагірняк Дарією Василівною, зареєстрованого в реєстрі № 13, [PERSON] , жителька с. Поляна, Хотинського району, Чернівецької області на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося й взагалі все те, що їй буде належати в день її смерті та на що вона законом матиме право заповіла у власність своїй племінниці [PERSON] , що проживає в м. Чернівці. Вказала, що їй не було відомо про наявність у померлої тітки державних актів на земельні ділянки й органами нотаріату чи органом місцевого самоврядування не було зроблено жодних спроб для розшуку спадкоємця. Зі своєю тіткою почала проживати без реєстрації за рік до смерті, так остання, враховуючи її вік, ввесь час хворіла та потребувала догляду, в тому числі доставляння продуктів та ліків, однак про існування заповіту так їй і не повідомила. Фактично про існування заповіту позивач [PERSON] випадково дізналася на початку вересня 2022 року. 16 вересня 2022 року при зверненні до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Мартинюк С.А. з метою отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті померлої [PERSON] , 1920 року народження, яка була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] , вона не змога у зв`язку з тим, що не подала вчасно в строк до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, і на момент смерті зареєстрована за адресою померлої не була, а тому пропустила строк для прийняття спадщини, в зв`язку з чим їй було рекомендовано звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Також позивач зазначила, що після смерті [PERSON] , 1920 року народження спадкова справа не заводилася. Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачка зазначає, що вона не знала про наявність на її ім`я заповіту, так як на момент його укладення проживала за місцем своєї реєстрації в місті Чернівці, й при цьому нотаріусом і органами самоврядування не було проведено жодних дій з повідомлення спадкоємця про спадщину. Підтримуючи вище викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Поляна, Дністровського (Хотинського) району, Чернівецької області, строком 2 (два) місяці, з дня набрання рішення законної сили для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, 08.11.2022 року від її представника [PERSON] на адресу суду надійшла заява, в якій він позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, розгляд справи просить проводити у його та позивач відсутності. Представник відповідача В.Дронь в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у відсутності їхнього представника, позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини визнають в повному обсязі. Згідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Із матеріалів справи вбачається, що [INFO] померла гр. [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 03 березня 2008 року (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку, що розташована в адміністративних межах Клішковецької сільської ради Хотинського району, Чернівецької області, загальною площею 0,38 га., кадастровий номер 7325086600040020163 та земельну ділянку, що розташована в адміністративних межах Клішковецької сільської ради Хотинського району, Чернівецької області, загальною площею 0,43 га., кадастровий номер 7325083600:04:002:0004, що підтверджується копіями Державних актів на право власності на земельні ділянки: серії ЧВ №051809 та серії ЧВ № 051547 (а.с.11-12), на які було складено заповіт, відповідно до якого [PERSON] заповіла [PERSON] вищевказані земельні ділянки, що підтверджується копією заповіту, наданого до матеріалів справи (а.с.7). Вказаний заповіт на той час було посвідчено секретарем виконкому Полянської сільської ради народних депутатів Хотинського району Чернівецької області 22 квітня 2005 року [PERSON] та зареєстровано в реєстрі за № 15. Згідно довідки виконкому Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області № 410 від 22.11.2021 року померла гр. [PERSON] , [INFO] була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] із дня народження і до дня своєї смерті, тобто до [INFO] , актовий запис № 07 від 03.03.2008 року по виконкому Полянської сільської ради Хотинської району Чернівецької області. На день смерті [PERSON] до складу її сім`ї входили: племінниця [PERSON] , [INFO] , яка проживала з покійною [PERSON] без реєстрації до дня її смерті (а.с.8). Як зазначає позивач, після смерті [PERSON] , через необізнаність про існування заповіту, відсутність повідомлення про відкриття спадщини і виклик її, як спадкоємця, вона не змогла своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на вищевказані земельні ділянки. При цьому, судом встановлено, що при зверненні позивача до нотаріальної контори щодо подання заяви та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті померлої [INFO] [PERSON] , 1920 року народження, їй було роз`яснено, що остання заяву в установлений законом строк не подала та на момент її смерті зареєстровані за адресою померлої не була, а тому пропустила строк для прийняття спадщини, в зв`язку з чим їй було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.9). Відповідно до ч. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч.1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, але відповідно до п.1\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого\~ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З роз`яснень, викладених у\~Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Саме такого висновку дійшов Верховний Суд України у своїй постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. А тому враховуючи, що позивачу не було відомо про заповіт, суд вважає, що вона з поважних причин не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тим самим пропустивши строк для її прийняття. За вказаних обставин та приймаючи до уваги, що відповідач позов визнав, суд вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved