Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-28 00:00:00

Позивач [PERSON] ,\~в інтересах\~якого діє\~адвокат Гриб\~О.В.\~ звернувся\~до суду\~із позовом\~до відповідача\~Об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Карпенка 12»,\~у якому\~просить стягнути\~із відповідача\~ ОСББ\~«Карпенка 12»\~на користь\~позивача майнову\~шкоду у\~розмірі \~40\~215,76\~гривень,\~з яких:\~34\~625,00\~гривень \~сума боргу;\~3923,07\~гривень \~сума інфляційних\~втрат;\~1667,69\~гривень \~3%\~річних,\~а також\~5000\~гривень моральної\~шкоди.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~покликається на\~те,\~що позивач,\~ [PERSON] є\~власником квартира\~ [ADDRESS] ,\~котра розташовується\~на п`ятому,\~останньому поверсі\~багатоквартирного будинку.\~Над квартирою\~позивача розташоване\~технічне приміщення\~та дах\~будинку.\~Однак,\~посадовими особами\~ОСББ «Карпенка\~12»,\~не здійснюється\~належне забезпечення\~технічного стану\~житлового будинку,\~зокрема не\~встановлено ковпаків-обмежувачів\~від потрапляння\~сміття у\~трубопровід,\~тим самим\~має місце\~постійне забивання\~труби водостоку\~що призводило\~до неодноразового\~затоплення квартири\~позивача дощовими\~стічними водами.\~ [PERSON] \~неодноразово звертався\~до Голови\~правління ОСББ\~«Карпенка 12»,\~як в\~усній,\~так і\~в письмовій\~формі,\~щодо необхідності\~встановлення ковпаків\~обмежувачів та\~очистки труби,\~для запобігання\~завдання шкоди\~квартирі позивача.\~Однак,\~направлені звернення\~залишались без\~відповідей та\~без належного\~реагування.\~Тільки на\~одну із\~заяв-звернень\~була надана\~відповідь від\~24\~лютого 2020\~року,\~у якій\~зазначено,\~що заява\~ [PERSON] була\~розглянута правлінням,\~створено комісію\~для з`ясування\~обставин,\~а заявнику\~запропоновано забезпечити\~доступ на\~технічний поверх.\~Тобто,\~відповідач запропонував\~забезпечити заявнику\~доступ до\~технічного поверху,\~який обслуговується\~та утримується\~самим відповідачем\~-\~ОСББ,\~замість того\~щоб належним\~чином відреагувати\~на звернення\~співвласника та\~виконати свої\~статутні зобов`язання. 09 листопада 2019 року належну позивачу квартиру [ADDRESS] в черговий раз було затоплено дощовими водами котрі через забиті трубо стоки без змоги стекти накопичувались та просочувались у квартиру. У результаті затоплення квартири позивача мали місце наступні пошкодження майна: знищена підвісна стеля з гіпсокартону, загальною площею 7,6 м. кв.; затоплені шпалери та стіни приміщення, загальна площа пошкодження 12 м. кв.; затоплена та знищена паркетна підлога коридору та кімнати; завдано збитки всьому вхідному коридору який втратив належний стан і вигляд та проведення демонтажних робіт й капітального ремонту. Позивачем та представниками будинку і ОСББ щодо цієї ситуації було складено акт про затоплення від 09 листопада 2019 року. Зважаючи на те, що квартира позивача [ADDRESS] через неодноразове затоплення втратила придатний житловий стан, [PERSON] для приведення житлового приміщення до нормального стану довелось проводити демонтажні та ремонтні роботи. Загальна вартість шкоди, яка була завдана квартирі позивача у спосіб її затоплення внаслідок бездіяльність відповідача, становить 34625 гривень, між якими враховується: демонтаж та вивезення пошкоджених і знищених матеріалів; ремонтні роботи у квартирі для приведення її до нормального житлового стану. Разом із цим, представник позивача вважає, що із відповідача підлягають стягненню сума інфляційних втрат становить у розмірі 3923,07 гривень та сума 3 % річних у розмірі 1667,69 гривень. Відтак, загальна сума заборгованості становить 40\~215, 76 гривень, з яких: 34\~625 гривень сума боргу, 3\~923,07 гривень - сума інфляційних втрат та 1667, 69 гривень. Крім наведеного, внаслідок залиття квартири позивача, який являється пенсіонером, йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що квартира стала непридатною для використання без проведення ремонту. Також, через затопленням було порушено звичний та розмірений спосіб життя, позивача. Виникла необхідність у докладанні додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків затоплення. Враховуючи важкість та глибину отриманих моральних страждань, яких зазнав позивач, які призвели до зміни звичного способу життя, звичних контактів із співмешканцями будинку, знайомими та друзями, що можуть посвідчити викликані свідки, розмір моральної шкоди котра підлягає до стягнення із відповідача становить 5000 гривень. Такий розмір моральної сатисфакції є співмірним шкоді, котра була завдана позивачу через бездіяльність відповідача, яка призведе до затоплення помешкання позивача. За вказаних обставин просить позов задовольнити. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 16 серпня 2022 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Від відповідача\~Об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Карпенка 12»\~надійшов до\~суду відзив\~на позов,\~у якому\~представник відповідача\~заперечує проти\~викладених у\~позові обставин\~та пред`явлених\~позовних вимог.\~В обґрунтування\~своїх доводів\~вказує на\~те,\~що позивач\~ [PERSON] \~є власником\~квартири [ADDRESS] та\~є співвласником\~багатоквартирного будинку,\~в якому\~створено Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «Карпенка\~12».\~Від створення\~ОСББ позивач\~участі в\~зборах співвласників\~багатоквартирного будинку\~не приймає.\~25\~січня 2020\~року [PERSON] \~ звернувся\~до голови\~правління ОСББ\~із заявою\~про зарахування\~коштів,\~витрачених за\~ремонт квартири,\~як оплату\~по внесках\~на утримання\~будинку і\~прибудинкової території.\~До даної\~заяви долучено\~копію акту\~обстеження,\~кошторис виконаних\~робіт,\~копії розцінок\~ремонтних робіт\~в м.\~Тернополі,\~товарний чек.\~Оскільки всі\~фінансові питання\~вирішуються на\~загальних зборах\~ОСББ,\~позивачу було\~рекомендовано звернутись\~до загальних\~зборів.\~Крім цього,\~в період\~червня -\~липня 2019\~року згідно\~актів списання\~товарів і\~матеріалів придбаних\~на потреби\~ОСББ у\~квітні -\~вересні 2019\~року за\~зверненням самого\~позивача компенсовано\~йому купівлю\~товарів для\~ремонту даху\~на суму\~2\~312\~гривень.\~Разом з\~цим позивач\~ [PERSON] \~своїми силами\~проводив ремонт\~даху над\~своєю квартирою\~і повідомив,\~що у\~випадку неякісного\~ремонту даху\~над своєю\~квартирою претензій\~до ОСББ\~мати не\~буде.\~Неодноразово ОСББ\~здійснювало огляд\~технічного поверху\~та даху\~в цілому,\~в тому\~числі і\~над квартирою\~позивача.\~Жодних підтікань,\~вологи над\~квартирою позивача\~не виявлено.\~Дах знаходився\~в технічно\~справному стані.\~В позивача\~наявний борг\~щодо сплати\~внеску на\~управління та\~обслуговування будинку\~і прибудинкової\~території.\~ОСББ вимушене\~в 2020\~році звертатись\~до Тернопільського\~міськрайонного суду\~Тернопільської області\~з позовом\~про стягнення\~заборгованості.\~На даний\~час дане\~судове рішення\~ [PERSON] \~не виконано.\~Доказом на\~підтвердження затоплення\~квартири позивача,\~на його\~думку,\~є акт\~обстеження квартири\~по [ADDRESS] \~від 09\~листопада 2019\~року.\~Необхідно зазначити,\~що відповідно\~до пункту\~2.3.6\~Правил утримання\~жилих будинків\~та прибудинкових\~територій,\~затвердженими наказом\~Державного комітету\~України з\~питань житлово-комунального\~господарства від\~17\~травня 2005\~року №76\~і зареєстрованими\~в Міністерстві\~юстиції України\~25\~серпня 2005\~року №\~927/11207\~передбачено,\~що в\~разі залиття\~квартири складається\~відповідний акт.\~Представник відповідача\~вважає,\~що наданий\~позивачем Акт\~не відповідає\~вимогам закону,\~оскільки у\~ньому відсутні\~відомості щодо\~дати затоплення\~квартири,\~поверху,\~на якому\~вона розміщена,\~форми власності,\~обсягів необхідного\~ремонту приміщень\~квартири,\~переліку пошкоджених\~унаслідок залиття\~речей та\~їхня орієнтовна\~вартість,\~висновку комісії\~щодо встановлення\~вини особи,\~що вчинила\~залиття,\~відсутні будь-які\~дані щодо\~осіб,\~присутніх під\~час оформлення\~акту.\~В акті\~також не\~зазначено про\~огляд даху.\~Оформлення акту\~відбувалось без\~представника ОСББ.\~Про оформлення\~даного акту\~правління ОСББ\~проінформовано не\~було.\~Також,\~представник відповідача\~заперечує щодо\~долучених до\~позовної заяви\~копій товарного\~чеку від\~17\~вересня 2019\~року на\~суму 1132\~гривень,\~роздруківок вартості\~ремонтних робіт,\~які представник\~позивача назвав\~як кошторис\~та розцінки\~на виконання\~ремонтних робіт,\~договір підряду\~№ 1\~на виконання\~робіт:\~демонтажу та\~вивезення будівельного\~сміття від\~14\~грудня 2019\~року на\~суму 9\~675\~грн.,\~договір на\~проведення ремонту\~від 23\~січня 2020\~року на\~суму 24\~950\~грн.,\~вважаючи їх\~неналежними та\~недопустимими доказами,\~та такими,\~що не\~підтверджують обсяги\~необхідного ремонту\~приміщень квартири,\~перелік пошкоджених\~унаслідок залиття\~речей та\~їхньої вартості.\~Разом із\~цим зазначає,\~що вимога\~щодо стягнення\~інфляційних втрат\~та 3\~%\~річних по\~не виконанні\~грошового зобов`язання\~не підлягає\~до задоволення,\~оскільки позивач\~попередньо до\~ОСББ не\~звертався про\~відшкодування шкоди,\~в розмірі\~вказаному в\~позові і\~ОСББ про понесені позивачем витрати відомо не було. Також, заперечує про позовних вимог про стягнення моральної шкоди у розмірі 5000 гривень, покликаючись на те, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження заподіяння йому моральної шкоди у заявленому розмірі. За вказаних обставин просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Представник позивача [PERSON] адвокат Гриб О.В. подав до суду відповідь на відзив, у якому вказує, що у відзиві на позов відповідач зазначає, що не відповідає дійсності твердження представника відповідача про те, що від моменту створення ОСББ «Карпенка 12» позивач не приймав участі у зборах співвласників, оскільки позивач неодноразово приймав участь у зборах співвласників будинку. Разом з тим, незгода позивача із діями голови правління [PERSON] та не бажанням голосувати на зборах за проекти, які не є корисними для співмешканців будинку, не можна назвати відсутністю участі у зборах. Щодо засідання правління ОСББ, про це позивача не повідомляли та на такі не запрошували. Крім цього, відповідач у відзиві вказує, що ОСББ у квітні - вересні 2019 року за зверненням позивача компенсувало йому купівлю товарів для ремонту даху на суму 2312 гривень, при цьому наголошують, [PERSON] стверджував, що не матиме претензій до ОСББ «Карпенка 12». Позивач спростовує твердження відповідача, щодо ремонту даху, оскільки ним не здійснювався ремонту даху у будинку по [ADDRESS] . Позивачем, після систематичних затоплень його квартири, було виявлено, що стічні колектори які розташовані на даху будинку над його квартирою є забиті сміттям і через це немає нормального водовідведення дощових вод із даху. Позивачем було прочищено водяні колектори, витягнуто звідти сміття та мертвих птахів, придбано та встановлено на них ковпаки та решітки, щоб запобігти подальшому їх засміченню. Позивачем не здійснювалось заміни частин покрівлі даху чи засмолення рубероїдного покриття на даху будинку. Відповідач у відзиві стверджує, що представники ОСББ перевіряли та не виявили вологи над квартирою [ADDRESS] , яка належить [PERSON] . Такі твердження не відповідають дійсності та спростовуються фото-доказами які долучаються до відповіді. У поданому відзиві відповідач стверджує, що акт про затоплення від 09 листопада 2019 року не є належним доказом, оскільки такий було складено за відсутності представника ОСББ та про оформлення даного акту правління ОСББ сформованим не було. [PERSON] , підпис якого стоїть на акті є членом правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12». Основними доказами, на які покликається позивач на підтвердження своїх вимог, є двосторонній Акт про затоплення від «09» листопада 2019 року, який доводить факт та обставини, події, договори, товарні чеки та кошторис. Представник позивача стверджує, що наданий позивачем на підтвердження залиття його квартири Акт про наслідки залиття відповідає вказаним вимогам за змістом та формою, складений комісійно, за участю представника ОСББ та власників залитої квартири з описом обставин залиття та завданої шкоди, а відтак є належним доказом. Позивач вважає доведеним, що матеріальна шкода, яка була йому завдана затопленням належної йому квартири, знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з неналежним станом загальнобудинкового обладнання, що перебуває у межах відповідальності та управління ОСББ, та пов`язана із незабезпеченням відповідачем належного утримання обладнання з метою попередження подібних випадків. Окрім цього, представник відповідача зазначає, що відповідачем у кошторисі доходів та витрат по ОСББ «Карпенка 12» на 2020 фінансовий рік було бачено ремонт покрівлі у будинку над під`їздами 1-8. Згідно кошторису доходів та витрат по ОСББ «Карпенка 12» на 2020 фінансовий рік, за місяць жовтень на ремонт покрівлі будинку над під`їздами 1-8 було витрачено 6994 гривень, за місяць листопад 2020 року на ремонт покрівлі будинку над під`їздами 1-8 було витрачено 4224 гривень, за місяць грудень 2020 року на ремонт покрівлі будинку над під`їздами 1-8 було витрачено 3660 гривень. Позивач вважає, що списання відповідачем коштів без проведення робіт призводить до затоплення квартир співвласників будинку. За вказаних обставин просив позов задовольнити. 23 травня 2022 року судом закрито підготовче провадження у вказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті, про що постановлено ухвалу суду, занесену до протоколу судового засідання. Представник позивача [PERSON] адвокат Гриб Олег Васильович у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Представники відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12»: Балабан Петро Олегович та [PERSON] у судовому засіданні заперечили проти позовних вимог та просили відмовити у їх задоволенні в повному обсязі. Судом установлено: Як убачається\~із Статуту\~об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Карпенка 12»,\~затвердженого рішенням\~установчих зборів\~ОСББ «Карпенка\~12» оформленого Протоколом\~№1\~від 06\~квітня 2016\~року, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Згідно пункту 1 розділу ІІ цього Статуту метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Завданням та предметом діяльності об`єднання є забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території; сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що стверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №20026882, сформованої 14 лютого 2020 року. (а.с. 5 ) Згідно викладених у позові обставин, 09 листопада 2019 року відбулось затоплення належної позивачу [PERSON] на праві власності квартири [ADDRESS] . На підтвердження зазначених обставин позивачем надано Акт від 09 листопада 2019 року. Відповідно до Акту обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] від 09 листопада 2019 року при обстеженні квартири по [ADDRESS] встановлено, що після неодноразового затоплення дощовими водами, через відсутність ковпаків обмежувачів від попадання сміття в трубопровід водовідведення. В результаті затоплення, а саме: підвісна стеля з гіпсокартону 7,6 кв.м., шпалери на стінах 12,0 кв.м. Коридор втратив належний вигляд і підлягає капітальному ремонту. При обстеженні були присутні: власник квартири [PERSON] , а також: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Акт складений в двох примірниках. (а.с. 7) Вказаний акт містить підписи осіб, які були присутні при обстеженні квартири, а саме: [PERSON] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Натомість, у вказаному акті, не зазначено, ким він складений. На підтвердження понесення позивачем витрат на ремонт квартири, позивачем надано суду копію товарного чека від 17 вересня 2019 року про придбання товарів на суму 1132 гривень. (а.с.8) Однак, вказаний товарний чек не містить жодних відомостей про покупця за вказаним товарним чеком та, ким оплачено вартість товару. Згідно договору підряду №1 на виконання робіт: демонтажу та вивезення будівельного сміття від 14 грудня 2019 року, укладеного між [PERSON] (Замовником) та ФОП [PERSON] (Підрядником), згідно пункту 1.1. якого Замовник доручає, а Підрядник бере на себе зобов`язання надати послуги, виконати роботи на об`єкті Замовника власником якого той є, за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 1.2. Договору Підрядник виконує наступні роботи: демонтаж затопленого гіпсокартону зі стелі квартири; демонтаж пошкоджених шпалер зі стін приміщення квартири; демонтаж затопленої паркетної підлоги коридору та кімнати; вивезення будівельного сміття; сушка стелі, стін та підлоги приміщення. Згідно пункту 3.1. Договору загальна вартість договору становить 9675 гривень. 23 січня 2020 року між [PERSON] (Замовник) та ФОП [PERSON] (Виконавець) укладено Договір на проведення ремонту, відповідно до пункту 1.1. якого Виконавець зобов`язується виконати, а Замовник оплатити роботу по проведенні паркетних робіт та встановлення паркету. За умовами пункту 1.2. Договору Виконавець проводить наступні роботи для Замовника: підготовка площі підлоги для встановлення паркету; укладка паркету; циклювання паркету; лакування паркету; монтаж плінтусів. Пунктом 2.1. Договору сторони погодили, що вартість робіт вказаних у ст. 1 Договору становить 24950 гривень. (а.с.14) Як убачається із матеріалів цивільної справи, 25 січня 2020 року позивач [PERSON] звернувся із письмовою заявою до голови ОСББ «Карпенка 12» Чайки С.М., у якій просив зарахувати кошти, які сплачені ним на ремонт коридору у квартирі [ADDRESS] після неодноразового затоплення дощовими водами, як виплату по внесках на утримання будинку і прибудинкової території. На вказану заяву позивача, 24 лютого 2022 року Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку направлено позивачу відповідь за №10, у якій повідомлено про створення комісії для з`ясування обставин, викладених у листі, а також, що при бажанні позивач може долучитися до її роботи і ухвалення рішення про виконання необхідних робіт. Окрім цього, просили забезпечити доступ на технічний поверх для проведення необхідних робіт. Всі інші питання, викладені у заяві відносяться до повноважень загальних зборів співвласників ОСББ «Карпенка 12». (а.с. 52) Як убачається із Витягу з протоколу №24 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12» від 04 червня 2019 року, при розгляді питання про виділення власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] коштів вирішили виділити [PERSON] кошти в розмірі 2000 гривень на придбання матеріалів для проведення робіт по ремонту даху. Згідно Витягу з протоколу №28 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12» від 19 лютого 2020 року у зверненні власника квартири [ADDRESS] [PERSON] про відшкодування йому коштів на ремонт квартири в сумі 6137 гривень відмовлено та рекомендовано [PERSON] з цього приводу звернутись до зборів співвласників; для вивчення причин затікань і визначення обсягів робіт створили комісію у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; запропоновано власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] долучитись до роботи цієї комісії і при потребі виконання робіт. Із змісту зазначеного Витягу з протоколу №28 слідує, що при огляді даху та технічного поверху першого-восьмого під`їздів виявлено, що дах в нормальному стані, затікань і замокань немає. Відповідно до Акту загального огляду житлового будинку (будинків), розташованих за адресою: [ADDRESS] , складеного комісією ОСББ «Карпенка 12» від 30 жовтня 2019 року, при огляді житлового будинку [ADDRESS] встановлено, що стан покрівлі під 1-8 під`їздах задовільний, технічний поверх під`їздів 1-8 сухий, слідів затікань і замокань немає, під`їзд 9-10 є сліди замокань. Разом із цим, рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 12 серпня 2020 року, ухваленому у цивільній справі №607/4752/20 стягнуто із [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12» заборгованість по сплаті внесків на управління та обслуговування житлового будинку і прибудинкової території в сумі 6384,86 гривень, три відсотки річних в сумі 200,86 гривень, інфляційні втрати у розмірі 301 гривень, а також судовий збір у розмірі 2102 гривні та 750 гривень витрат на професійну правничу допомогу. Відповідно до Звіту №55 від 23 лютого 2022 року про оцінку матеріального збитку, заподіяного власнику трикімнатної квартири [ADDRESS] , що належить фізичній особі [PERSON] , виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , за результатами роботи був зроблений висновок, що ринкова вартість матеріального збитку, заподіяного власнику трикімнатної квартири [ADDRESS] , що належить фізичній особі [PERSON] з заокругленням до одиниць становить 11267 гривень. У вказаному Звіті зазначено, що правовстановлюючими документами, на підставі яких було зроблено Звіт є Акт обстеження квартири від 09 листопада 2019 року, кошторис ремонтних робіт, Свідоцтво про право власності від 03 червня 1992 року, технічний паспорт від 12 березня 2013 року. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] вказав, що він підписував Акт від 09 листопада 2019 року, однак його не змісту читав. У зазначений в Акті день, а саме 09 листопада 2019 року він не був у належній позивачу квартирі [ADDRESS] , проте позивач [PERSON] часто скаржився, що під час дощів у коридорі його квартири протікає стеля. Також, зазначив, що він є мешканцем багатоквартирного будинку [ADDRESS] , однак, не є членом правління. Проаналізувавши в сукупності досліджені докази, встановлені ними обставини та визначені відповідно до них правовідносини сторін, суд приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають до задоволення. Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Правове регулювання діяльності об`єднань співвласників багатоквартирних будинків та здійснення права власності у багатоквартирних житлових будинках здійснюється у відповідності до положень Конституції України, Законів України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 року №2866-III (надалі Закон України №2866-III) та «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 року № 417-VIII(надалі-Закон України №417-VIII). У відповідності до ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку є юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Співвласниками багатоквартирного будинку є власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Згідно п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Статтею 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру\~матеріального та\~іншого заохочення\~голови та\~членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах. Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами. До компетенції правління відноситься: підготовка кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством; розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису; укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням; ведення діловодства, бухгалтерського обліку та звітності про діяльність об`єднання; скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників; призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення. Частиною другою ст.382 ЦК України, ч.2 ст.4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є серед іншого приміщення загального користування(у тому числі допоміжні). Згідно ч.1 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Предмет вказаного позову є вимога про стягнення із об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Карпенка 12» на користь позивача завданої матеріальної шкоди в розмірі 40 215,76 гривень, на підставі ст. ст. 22, 1166 ЦК України, а також 5000 гривень моральної шкоди. Спірні правовідносини стосуються завдання шкоди внаслідок залиття квартири. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; вина. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Основними доказами, на які покликається позивач на підтвердження своїх вимог, є Акт обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] від 09 листопада 2019 року та Звіт №55 від 23 лютого 2022 року про оцінку матеріального збитку, заподіяного власнику трикімнатної квартири [ADDRESS] , що належить фізичній особі [PERSON] , виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Однак,\~наданий позивачем\~Акт від\~09\~листопада 2019\~року не\~відповідає вказаним\~вище вимогам.\~В акті\~відсутні відомості\~щодо дати\~затоплення квартири,\~поверху,\~на якому\~вона розміщена,\~форми власності,\~обсягів необхідного\~ремонту приміщень\~квартири, орієнтовна вартість пошкоджених унаслідок залиття речей, висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, Вказаний акт містить підписи осіб, які були присутні при обстеженні квартири, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , однак, із нього неможливо встановити, ким він складений, не зазначено, чи серед переліку осіб, присутніх при обстеженні квартири були представники ОСББ «Карпенка 12». При цьому, допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] вказав, що він підписував Акт від 09 листопада 2019 року, однак не читав його зміст та не був присутнім у належній позивачу квартирі [ADDRESS] , однак, не є членом правління ОСББ. У постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі №2-1974/11 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду визнав правильним висновок суду першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, про те, що акт від 12 грудня 2007 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, тому що у ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші потрібні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Також, у постанові від 10 травня 2018 року у справі № 465/2120/14-ц Верховний Суд наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття та його причини, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. Таким чином, Акт обстеження квартири по [ADDRESS] від 09 листопада 2019 року є неналежним і недопустимим доказом, а тому, суд не приймає його до уваги. Щодо Звіту №55 про оцінку матеріального збитку від 23 лютого 2022 року, то суд звертає увагу, що вказаний Звіт не містить доказів, що шкода завдана власнику квартири, заподіяна саме залиттям квартири, не містить зазначення доказів неправомірних дій відповідача щодо затоплення квартири [ADDRESS] , та доказі про наявність причинного зв`язку між шкодою та поведінкою заподіювача. Окрім цього, суд приймає до уваги ту обставину, що вказаний Звіт зроблено у лютому 2022 року, тобто більш, ніж через два роки від моменту залиття квартири позивача. Відповідно положень ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відтак, суд не приймає до уваги Звіт №55 від 23 лютого 2022 року про оцінку матеріального збитку, заподіяного власнику трикімнатної квартири [ADDRESS] , що належить фізичній особі [PERSON] , виконаний суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] .. Окрім цього, суд критично сприймає долучену позивачем копію товарного чеку від 17 вересня 2019 року на суму 1132 гривень, оскільки, згідно викладених у позові обставин, затоплення належної позивачу квартири, відбулось 09 листопада 2019 року, натомість товарний чек датований 17 вересня 2019 року, тобто, до дати затоплення квартири [ADDRESS] . Разом із цим, у зазначеному товарному чеку не зазначено, хто є покупцем за вказаним товарним чеком та, ким оплачено вартість товару. Також,\~суд вважає\~неспроможними надані\~позивачем докази,\~а саме: договір підряду №1 на виконання робіт: демонтажу та вивезення будівельного сміття від 14 грудня 2019 року, укладений між [PERSON] (Замовником) та ФОП [PERSON] (Підрядником), та Договір на проведення ремонту від 23 січня 2020 року, укладений між [PERSON] (Замовник) та ФОП [PERSON] (Виконавець), оскільки, згідно інформації Головного управління ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України від 19 жовтня 2021 року за №15215/6/19-00-07-08-14/26143, Головне управління ДПС у Тернопільській області повідомляє, що [PERSON] не перебуває на обліку, як платник податків та податкової звітності не подає (а.с.121), та відповідно до інформації ГУ ДПС в Івано-Франківській області від 09 листопада 2021 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні дані про фізичну особу-підприємця [PERSON] , який зареєстрований на території Івано-Франківської області. (а.с.126) Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до переконання про відсутність визначених законом підстав для задоволення позовних вимог, оскільки позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт заподіяння йому відповідачем майнової шкоди, внаслідок затоплення квартири у розмірі 34625,00 гривень, а тому у задоволенні позовних вимог про стягнення майнової шкоди, трьох процентів річних та інфляційних втрат на загальну суму 40 215,76 гривень слід відмовити за недоведеністю. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди. У пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27 лютого 2009 року роз`яснено, що способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. У відповідності до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди» із змінами внесеними постановою № 5 від 25.05.2001 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», зазначено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. За вказаних обставин, оскільки судом не встановлено факту заподіяння позивачу майнової шкоди відповідачем, позовні вимоги про стягнення із відповідача моральної шкоди у розмірі 5000 гривень не підлягають до задоволення. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed