Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-29 00:00:00

[PERSON] звернулася \~з позовом до Первомайської міської ради Миколаївської області, в якому просила\~зняти арешт з належного\~\~нерухомого майна, зокрема з Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] , виключивши з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна реєстраційний номер обтяжень 3920385, про заборону відчуження Ѕ зазначеного житлового будинку. Арешт нерухомого майна боржника, що зареєстрований 20.10.2006 року Другою Первомайською державною нотаріальною конторою, та накладений на\~\~підставі повідомлення Первомайського хлібзаводу від 06.03.1990 рок № 6. В обґрунтування позову, позивачка посилається на те, що згідно договору купівлі-продажу, посвідченого 16.03.1993 року в Другі Первомайській державній нотаріальній конторі (реєстровий номер 1-634) [PERSON] є власником Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] . [PERSON] постійно проживає та зареєстрована у зазначеному житловому будинку. Однак, у зв`язку з необхідністю продажу зазначеного житлового будинку, позивачка дізналась, що на її будинок накладено заборону відчуження, реєстраційний номер обтяження 3920385, дата реєстрації 20.10.2006 року. Підстави накладення вказаного арешту їй не відомі. На думку позивача, зазначений арешт порушує її права володіння та розпорядження майном, що належить їй на праві власності, та просить його скасувати, шляхом постановлення відповідного рішення про зняття арешту. Вважає вимоги обґрунтованими та просить задовольнити. Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області 07.11.2022 року відкрито загальне позовне провадження з викликом всіх учасників справи. У судове засідання представники сторін не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Представник позивача адвокат Рідош-Шаповал В.І. надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача за наявними в матеріалах справи доказами. Представник Первомайської міської ради Миколаївської області в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву із клопотанням про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Представник Другої Первомайської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву із клопотанням про розгляд справи у відсутність представника, рішення просить ухвалити на розсуд суду. Неявка учасників справи, на думку суду, не перешкоджає розгляду справи по суті за наявними у справі матеріалами. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Суд, вивчивши заяви сторін, дослідивши та оцінивши всі наявні докази в справі в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Як встановлено судом та не заперечується сторонами, що [PERSON] , є власником Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію [PERSON] на праві спільної часткової власності належить Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] . Згідно відповіді державного нотаріуса Державного нотаріального архіву Миколаївської області від 17.02.2021 року № 191/01-21 за даними Алфавітної книги заборони на відчуження нерухомого майна та арештів, накладених на нерухоме майно, за період з 01.01.1995 року по 31.12.2001 року Другої Первомайської державної нотаріальної контори Миколаївської області стосовно [PERSON] зареєстрована заборона відчуження нерухомого майна №6 у 1990 році. Детальна інфрмація відсутня.. Відповідно до\~статті 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. За\~статтею 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до частини першої\~статті 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. За положеннями\~статті 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»,\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої\~статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до\~ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Оскільки позивачем доведено порушення її прав накладеним арештом, що не стосується її прав чи обов`язків, та зазначений арешт перешкоджає їй розпоряджатись майном, вимоги про зняття арешту суд вважає обгрунтовними та законними. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, та

Outcome: approved