Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги, тим, що 28 липня 2020 року між ФОП [PERSON] , (далі - Відповідач) та [PERSON] (далі - Позивач) за погодженням із її чоловіком, [PERSON] було укладено Договір підряду № 704 (далі - Договір), відповідно до умов якого Відповідач прийняв на себе зобов`язання здійснити послуги з ремонту кухні, коридору та фасаду будинку [ADDRESS] (пункт 2 Договору в строк, передбачений пунктом 4.2. Договору, тобто до гінця 2020 року (по 31 грудня 2020 року включно). Вказаний будинок (де мав бути виконаний Договір) належить [PERSON] , бабусі Позивачки, щодо якої існує домовленість між подружжям Позивачки про її утримання. Гарантуванням дійсності піклування є відповідний заповіт від 01.08.2019 р. Між Позивачкою та її чоловіком [PERSON] було досягнуто домовленості про те, що Позивачка буде здійснювати укладення та вчинення Договору, його виконання, а чоловік Позивачки підтвердив свою згоду, що понесення витрат з оплати послуг за Договором відповідає інтересам сім`ї, зобов`язався всіляко сприяти виконанню Договору, за потреби - виступити майновим поручителем. 28 липня 2020 року після досягнення домовленостей з приводу Договору Позивачем булосплачено Відповідачеві суму авансу у розмірі 15 000,00 грн на рахунок Відповідача в АТ КБПРИВАТБАНК» [NUMBER] (номер якого було вказано Відповідачем шляхом відправлення повідомлення у месенджер), а він, у свою чергу, зобов`язався здійснитироботи, передбачені Договором, поетапно, як-то передбачено кошторисом (додаток 1 до Договору): 1) здійснити ремонт кухні, 2) здійснити ремонт у коридорі та здійснити ремонт фасаду будинку [ADDRESS] . Всього свою роботу Відповідач оцінив у 25 000 грн. (п.2.2 Договору). У подальшому Відповідач зв`язавшись з Позивачем, сказав, що для виготовлення її замовлення за Договором йому необхідні додаткові гроші, а тому до сплаченої раніше суми авансу 14 серпня 2020 року було сплачено ще 7146,00 грн., отже загальна сума авансу склала 22 146,00 грн. Позивачкою виконані покладені на неї Договором обов`язки та передано відповідачу авансу в розмірі 22 146,00 грн. Водночас, в строк (термін), передбачений п.4.1. Договору Відповідач до виконання робіт (надання послуг) - не приступив. У листопаді 2020 року зрозумівши, що Відповідач навіть і не планує приступити до виконання Договору, Позивачкою було направлено Відповідачу претензію про неналежне надання або ненадання послуг від 04.11.2020 р. із вимогою про повернення сплаченого авансу. В строк (термін), передбачений п. 4.2. Договору, роботи за Договором Відповідач не виконав. Невиконання Виконавцем робіт за Договором грубо порушує права Споживача. У зв`язку з вищевикладеним, просили суд стягнути з Фізична особа - підприємець [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) грошові кошти в сумі авансу 22 146,00 грн. (двадцять дві тисячі сто сорок шість) гривень що були збережені ним без достатньої правової підстави унаслідок відмови позивача від договору, моральну шкоду в сумі 2 000,00 (дві тисячі) гривень та пеню у розмірі 20 595,78 грн. - 3 % від загально сплаченої позивачем суми вартості невиконаних робіт за договором за кожен день прострочення виконання зобов`язання за період з 01 січня 2021 року по 31 січня 2021 року; стягнути з Відповідача на користь Позивача судові витрати (витрати на правову допомогу). В судове засідання позивач та її представник не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. До суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують. В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується зворотніми повідомленнями про вручення судових повісток, а також довідками про доставку SMS, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без її участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позов таким, що підлягає до задоволення. Так, судом встановлено, що 28 липня 2020 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] за погодженням із її чоловіком, [PERSON] було укладено Договір підряду № 704, відповідно до умов якого Відповідач прийняв на себе зобов`язання здійснити послуги з ремонту кухні, коридору та фасаду будинку [ADDRESS] . Згідно п. 4.1 Договору, Відповідач мав приступити до виконання робіт з 03 серпня 2020 року але не раніше фактичного передання Замовником об`єкту, дозвільної і узгодженої сторонами проектно-кошторисної документації та оплати Замовником авансу, вказаного у п. 3.2 у розмірі 15 000,00 грн. Згідно з п.3.3 Договору Подальшу оплату за виконані Відповідачем роботи Позивач сплачує поетапно, не пізніше 2 (двох) банківських днів з моменту підписання сторонами Акту прийняття-передачі виконаних робіт (далі - Акт). Відповідно до п. 3.4 Договору, за кожним етапом (виконання робіт) окремо. Відповідач готує Акт за звітний період і передає його для розгляду та підпису Позивачу. Позивач зобов`язаний розглянути та підписати акт протягом 3-х робочих днів моменту їх отримання від Відповідача. Кінцева оплата здійснюється Відповідачу з моменту підписання Акту і приймання готового об`єкту (п. 3.5 Договору). 28 липня 2020 року Позивачем булосплачено Відповідачеві суму авансу у розмірі 15 000,00 грн на рахунок Відповідача в АТ КБПРИВАТБАНК» [NUMBER] (номер якого було вказано Відповідачем шляхом відправлення повідомлення у месенджер). Відповідач зобов`язався здійснитироботи, передбачені Договором, поетапно, як-то передбачено кошторисом у Додатку 1 до Договору): 1) здійснити ремонт кухні, 2) здійснити ремонт у коридорі та здійснити ремонт фасаду будинку [ADDRESS] . Попередня вартість виконаних робіт згідно п.2.2 Договору склала 25 00 грн. 14 серпня 2020 року Позивачем на прохання Відповідача було сплачено ще 7146,00 грн, згідно квитанцій №0.0.1800388693.1, 0.0.1800545011.1, 0.0.1801984267.1. Таким чином, Позивачкою виконанні покладені на неї Договором обов`язки та передано відповідачу авансу в розмірі 22 146,00 грн. Водночас, в строк (термін), передбачений п.4.1. Договору відповідач до виконання робіт (надання послуг) - не приступив. 04 листопада 2020 року Позивачкою було направлено Відповідачу претензію про неналежне надання або ненадання послуг із вимогою про повернення сплаченого авансу. 22 січня 2021 року, після спливу строку виконання робіт, передбаченого п. 4.2. Договору, Позивачкою було направлено на адресу Відповідача претензію-повідомлення про відмову від договору, у якому повідомляється про відмову від Договору підряду №704 від 28.07.2020 року та запропоновано повернути позивачу сплачені кошти (аванс) у повному обсязі. Згідно ст. 837 ЦК України - за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно ст. 849 ЦК України - Замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Згідно ст. 852 ЦК України - за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно ст. 866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Згідно ст. 901 ЦК України - за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Згідно ст. 902 ЦК України - виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. Згідно ст. 906 ЦК України - збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 639 ЦК України - договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовились укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 527 ЦК України передбачено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За нормами статті 611 ЦК України, У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Згідно ст. 629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. В силу ч.3 ст.651 ЦК України, у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Таким чином, у зв`язку із повідомленням Відповідача про відмову від Договору, Відповідач є таким, що без достатньої правової підстави утримує грошові кошти, сплачені у вигляді авансу та зобов`язаний повернути Позивачці грошові кошти - аванс у розмірі 22 146,00 (двадцять дві тисячі сто сорок шість ) гривень. Згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року № 216/3521/16-ц (провадження №14-714 цс 19), моральна шкода за порушення цивільно- правового договору (у даному випадку договору підряду) може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України і статей 4 та 22 Закону про захист прав споживачів навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ч. 1 ст. 550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Як вбачається з матеріалів позовної заяви, відповідач, як виконавець, мав виконати обумовлені договором роботи у строк до 31 грудня 2020 року, але, всупереч умовам Договору, не зробив цього. Своєю заявою від 22 січня 2021 року Позивачка фактично відмовилася від виконання таких робіт, чим припинила зобов`язання, загальна вартість продукції та робіт за договором мала б скласти 25 000,00 грн., з яких Позивачка сплатила на користь Відповідача 22 146,00 грн., то вбачається обгрунтованою вимога про стягнення з Відповідача на користь Позивача, в якості неустойки за порушення зобов`язання, пені у розмірі 3% від загально сплаченої Позивачем суми вартості невиконаних робіт за договором (22 146,00 грн.) за кожен день прострочення виконання зобов`язання за період з 01 січня 2021 року по 31 січня 2021 року (31 день), що становить 20 595,78 грн. / (22 146,00 грн. ? 3 %) ? 31 дн. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі. На підставі ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ст.ст. 1212, 1213 ЦК України,

Outcome: approved