Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення з відповідача [PERSON] на її користь матеріальної шкоди у розмірі 36 326,67 грн., завданої внаслідок залиття квартири, 6 000,00 грн. - моральної шкоди, та понесені судові витрати, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття зазначеної квартири позивачу було завдано матеріальної шкоди, що підтверджено актами від 01.11.2021 року, 12.11.2021 року, 19.01.2022 року, затвердженими начальником ЖЕД-402. Згідно даних Актів причиною потрапляння вологи до квартири є неналежний стан сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS] , яка належить на праві власності відповідачу [PERSON] . Відповідно до Звіту про незалежну оцінку майнових прав з метою визначення ринкової вартості права вимоги відшкодування матеріальних втрат, понесених внаслідок залиття квартири позивача, ринкова вартість об`єкта оцінки, яким є збитки після залиття на дату оцінки 09 лютого 2022 року складає 27 300,00 грн., вартість проведеної оцінки, що сплачена позивачем складає 3 000,00 грн., які позивач просить стягнути з відповідача з урахуванням інфляційних втрат. Таким чином, позивач вважає, що крім матеріальної шкоди їй завдано моральну шкоду, яка пов`язана з тим, що внаслідок значного психічного впливу обставин, пов`язаних із залиттям квартири, вона зазнала душевних страждань, які полягають у хвилюваннях через збитки, завдані її майну, тому позивач вимушена витрачати час на проведення обстеження квартири, для з`ясування розміру завданої матеріальної шкоди, звертатись з позовом до суду з приводу захисту її прав та інтересів як власника житла, тому позивач оцінює завдану їй моральну шкоду у розмірі 6 000,00 грн., яку просить відшкодувати за рахунок відповідача у судовому порядку. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, спричиненої залиттям. Роз`яснено сторонам порядок та строки подачі письмових заяв по суті позову. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року підготовче засідання закрито. За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 23 листопада 2022 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 листопада 2022 року прийнято до свого провадження матеріали цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, спричиненої залиттям, та з огляду на те, що дана справа є малозначною за ціною позову, зібрання достатньої доказової бази та задля недопущення порушення процесуальних строків розгляду справи, подальший розгляд справи постановленопроводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику/повідомлення сторін. Відповідач [PERSON] , будучи обізнаним про відкриття провадження у справі (а.с. 79) не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений законом строк, доказів поважності причини неможливості реалізації процесуальних прав суду не надано. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приймаючи до уваги письмові заяви сторін щодо предмета спору, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] , загальною площею 56,2 кв.м., житловою площею 37,7 кв.м., на праві приватної власності належить [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ), що підтверджено Договором дарування квартири від 23.03.2016 року, Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових праві віл 23.03.2016 року, свідоцтвом про шлюб, виданим Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 29.04.2017 року, актовий запис № 664. (а.с. 15, 17, 19) Згідно Актів про залиття, складених комісією ЖЕД № 402 від 01.11.2021року, 12.11.2021 року, 19.01.2022 року, при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено сліди потрапляння вологи та пошкодження стелі у кімнаті площею 9,4 кв.м. та у ванній кімнаті. (а.с. 24, 25, 27) Згідно Листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва від 01.02.2022 року № 103/45-353, причиною потрапляння вологи до квартири [ADDRESS] є неналежний технічний стан сантехнічного обладнання в квартирі [ADDRESS] , що потребує ремонту та заміни. Разом з тим, мешканцю квартири [ADDRESS] неодноразово надавались приписи щодо приведення до належного технічного стану сантехнічне обладнання. (а.с. 28) За даними Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.08.2022 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , яким набуто право власності на квартиру на підставі договору купівлі-продажу квартири від 19.10.2019 року. (а.с. 16) За даними Висновку експерта про об`єкт незалежної оцінки, складеного оцінювачем ПП «Експертзабезпечення» від 09.02.2022 року, ринкова вартість матеріального збитку, завданого залиттям квартири [ADDRESS] становить 27 300,00 грн. (а.с. 32-58) Відповідно до Акту здавання-прийняття виконаних робіт від 16.02.2022 року та квитанції від 16.02.2022 року [PERSON] сплачено за послуги з проведення експертної оцінки 3 000,00 грн. (а.с. 31, 59) Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст.1166 Цивільного кодексу України) За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. (стаття 322 Цивільного кодексу України) Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Як убачається з матеріалів справи, предмет спору становлять вимоги позивача [PERSON] , яка є власником квартири [ADDRESS] , з приводу відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям вищезазначеної квартири, вказуючи суб`єктом деліктного зобов`язання відповідача [PERSON] , як власника вищерозташованої квартири [ADDRESS] , з вини якого, внаслідок необережного поводження із сантехнічним обладнанням, позивачу завдано шкоду, відшкодування якої з урахуванням інфляційних втрат підлягає до вирішення в межах даного провадження. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: partial