Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-28 00:00:00

05 вересня 2022 року від Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» засобами поштового зв`язку до суду надійшла позовна заява, подана його представником Балагурак Веронікою Василівною , в якій позивач, посилаючись на статті 509, 525-527, 530, частину 1 статті 598, статті 599, 610, частину 2 статті 615, статті 629, 1050, 1054 ЦК України, просить стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 02 березня 2011 року станом на 12.07.2022 у розмірі 38 852,25 гривень та понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 481 гривню. В обґрунтування позову позивач послався на те, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписав Заяву б/н від 02.03.2011, чим підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг. Заявою відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. Формулярами та стандартними формами є саме «Умови та правила надання банківських послуг» та «Тарифи», які викладені на банківському сайті. Отже, підписавши заяву між сторонами, відповідно до ст.634 ЦК України, був укладений Договір про надання банківських послуг, який за своєю правовою природою є змішаним договором і містить в собі, зокрема, умови банківського рахунку та кредитного договору. Банк відкрив відповідачу кредитний рахунок та встановив початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, яку додано до позову, а відповідач отримав кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 45500,00 гривень, що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладенні Договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Банк свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач зобов`язався здійснювати погашення кредиту та процентів внесенням грошей на картковий рахунок у розмірі не менше мінімального обов`язкового платежу. У редакції Умов та правил, що почала діяти з 01.03.2019 згідно з п. 2.1.1.2.12 сторони дійшли згоди, що починаючи з 181-го дня з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту, клієнт зобов`язується сплатити на користь банку заборгованість по кредиту, а також проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 86,4 % - для картки «Універсальна», 84 % - для картки «Універсальна голд». У порушення п.2.1.1.5.5 Договору, ст.ст. 509,526,1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав у зв`язку з чим утворилась заборгованість, що станом на 12.07.2022 становить 38 852,25 гривень та складається з такого: 36 348,49 гривень -заборгованість за тілом кредита, в т.ч. 0,00 гривень - заборгованість за поточним тілом кредита; 36 348,49 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредита; 0,00 гривень -заборгованість за нарахованими відсотками; 2 503, 76 гривень - заборгованість за простроченими відсотками; 0,00 гривень - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст.625; 0,00- нарахована пеня; 0,00 - нараховано комісії. Ухвалою судді від 13 вересня 2022 року позовну заяву було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам частини другої статті 175 ЦПК України та надано позивачу строк десять днів для усунення недоліків. Ухвалою судді від 18 жовтня 2022 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України та усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд з викликом сторін на 14 листопада 2022 року. Ухвалою суду від 14 листопада 2022 року судовий розгляд справи було відкладено на 29 листопада 2022 року на підставі частини четвертої статті 223 ЦПК України. Позивач свого представника в призначене судове засідання не направив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином. До позовної зави додано заяву представника позивача Балагурак В.В., в якій вона просила розглядати справу за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення не заперечувала. Відповідач у призначене судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України, за зареєстрованим місцем проживання, проте конверт із судовою повісткою повернуто до суду з поштовою відміткою причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання. Клопотання про відкладення розгляду справи та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не направив. Відзив на позовну заяву відповідач до суду не подав. За наявності умов, передбачених статтями 280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 29 листопада 2022 року, суд ухвалив заочне рішення у справі. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. Суд встановив, що 02 березня 2011 року [PERSON] подав до Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, в якій зазначив свої персональні дані, такі як ПІБ, дату народження, ІПН, дані свого паспорта, адресу проживання, номер мобільного, домашнього та робочого телефонів, бажаний розмір кредитного ліміту - 5000 гривень (а.с. 62). Анкета-заява містить застереження про згоду Клієнта з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг. Він ознайомився і згоден з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, наданими йому для ознайомлення в письмовому виді. Умови та Правила надання банківських послуг розміщені на офіційному сайті ПриватБанку www.privatbank.ua. Він зобов`язується виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті ПриватБанку www.privatbank.ua. До анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку банк додав довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів пільгового періоду» по договору SAMDN50000041583581. Згідно з довідкою про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів пільгового періоду», яку було підписано [PERSON] 02 березня 2011 року, тип кредитної лінії - відновлювальний; пільговий період (нарахування процентів здійснюється за ставкою 0,01 % річних) - до 55 днів (пільгова ставка діє за умови погашення заборгованості до 25 числа місяця, наступного за датою виникнення боргу); розрахунок банком відсотків на залишок власних коштів клієнта від 100 гривень і більше - 10% річних; базова процентна ставка на місяць ( нараховується на залишок непростроченої заборгованості, виходячи із розрахунку 365 днів у році) - 2,5 %; розмір щомісячних платежів (які включають плату за користування кредитними коштами у звітний період) - 7 % від заборгованості, але не менше 50 гривень і не більше залишку заборгованості; строк внесення щомісячних платежів - до 25 числа місяця, наступного за звітним (а.с.63). Так, відповідно до довідки АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надав [PERSON] такі кредитні картки: 02.03.2011 - № [NUMBER] , тип картки «Універсальна», термін дії 11/14; 27.11.2014 - № [NUMBER] , тип картки «Універсальна GOLD», термін дії 01/18; 05.03.2018 -№ [NUMBER] , тип картки « Універсальна GOLD», термін дії 01/22 (а.с.61). Згідно з довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , старт карткового рахунку № [NUMBER] відбувся 02.03.2011, кредитний ліміт станом на 02.03.2011 становив 300 гривень; 02.03.2011 -збільшення кредитного ліміту до 3300 гривень; 02.04.2011- збільшення кредитного ліміту до 4000 гривень; 28.07.2011 - збільшення кредитного ліміту до 4800 гривень; 27.06.2013 - збільшення кредитного ліміту до 15000 гривень; 27.11.2014 -зменшення кредитного ліміту до 15000 гривень; 31.03.2017 -збільшення кредитного ліміту до 15090 гривень; 06.07.2017 - збільшення кредитного ліміту до 36000 гривень; 06.01.2018- збільшення кредитного ліміту до 43000 гривень; 22.05.2018- збільшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 18.03.2020- зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 31.03.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 14.04.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 27.04.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 08.05.2020-зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 19.05.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 01.06.2020 -зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 14.08.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 25.08.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 07.09.2020 - зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 23.09.2020-зменшення кредитного ліміту до 45500 гривень; 08.02.2022 - зменшення кредитного ліміту до 0,00 гривень ( а.с.60). Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитом, що доданий до позовної заяви, заборгованість за кредитним договором б/н від 02.03.2011 станом на 12.07.2022 становить в загальній сумі 38 852,25 гривень ( а.с.11-35). Згідно зі статтею 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (ч. 1). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини (ч. 2 п. 1). Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1). Згідно з вимогами частини четвертої статті 203 цього Кодексу правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За змістом статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою. За змістом частини першої статті 626, частини першої статті 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно із частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За правилом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів (ч.1). Встановлений договором розмір процентів не може бути збільшений банком, іншою фінансовою установою в односторонньому порядку ( ч.2). У частині першій статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частинами першою, другою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом частини першої статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПРИВАТБАНК»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У анкеті - заяві позичальника від 02 березня 2011 року відсутні умови договору про встановлення відсотків за користування кредитними коштами. Проте, у довідці про умови кредитування від 02 березня 2011 року зазначена базова відсоткова ставка за користування кредитом (2,5 %), розмір щомісячних платежів (7%) від заборгованості, строк внесення щомісячних платежів до 25 числа місяця, наступного за звітним, розмір комісії за зняття готівки та власних коштів, пеня за несвоєчасне погашення заборгованості, штрафи (а. с. 63). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість за простроченим тілом кредиту та за простроченими відсотками. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 02 березня 2011 року та довідки про умови кредитування, посилався на Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку. У Витягу з Умов та Правил надання батьківських послуг в ПриватБанку, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, а також містяться додаткові положення, в яких зокрема п. 1.1.7.12 визначено дію договору (12 місяців з моменту підписання), позовну давність щодо вимог банку - 50 років (пункт 1.1.7.31 згаданих Умов), та інші умови (а.с. 64-89). При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг з Умов та правил, які долучені до матеріалів справи, розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку. Таким чином, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. Суд вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України, за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки витяг з Умов і правил надання банківських послуг, які долучені до справи, не підписані відповідачем. Вказана правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131 цс19. Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Надані АТ КБ «ПРИВАТБАНК» витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана відповідачем і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Із виписки по картковому рахунку відповідача, доданої до позовної заяви, вбачається, що відповідач користувався грошовими коштами у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на на підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 02.03.2011 та Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» від 02.03.2011, що підписана відповідачем ( а.с. 36-59). Згідно з розрахунком заборгованості за кредитом, що доданий до позовної заяви, заборгованість за кредитним договором б/н від 02.03.2011 станом на 12.07.2022 становить в загальній сумі 38 852, 25 гривень та складається з такого: 36 348,49 гривень -заборгованість за тілом кредита, в т.ч. 0,00 гривень - заборгованість за поточним тілом кредита; 36 348,49 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредита; 0,00 гривень -заборгованість за нарахованими відсотками; 2 503, 76 гривень - заборгованість за простроченими відсотками; 0,00 гривень - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст.625; 0,00- нарахована пеня; 0,00 - нараховано комісії ( а.с. 11-35). При цьому у вказаному розрахунку також зазначено, що відсотки за користування кредитом в розмірі 30 % ( 2,5 %-базова процентна ставка щомісяця) нараховувалися за період з 02.03.2011 по 29.08.2014, процентна ставка 34,8 % річних ( 2,9 %-процентна ставка щомісяця) нараховувалася за період з 07.09.2014 по 20.11.2014; процентна ставка 32,4 % річних ( 2,7 % - процентна ставка щомісяця) нараховувалася за період з 27.11.2014 по 31.03.2015; процентна ставка 42 % річних ( 3,5 % - процентна ставка щомісяця) нараховувалася за період з 01.04.2015 по 31.05.2015; процентна ставка 2,7 % та 3,5 % нараховувалася за період з 01.06.2015 по 16.08.2015; процентна ставка 3,5 % нараховувалася за періоди з 17.08.2015 по 30.06.2019 та з 01.07.2019 року по 31.07.2020; процентна ставка 3,4 % нараховувалася за період з 01.08.2020 по 28.02.2022; процентна ставка 1,7 % нараховувалася з 01.04.2022 по 01.05.2022; процентна ставка 3,4 % нараховувалася за період з 01.06.2022 по 12.07.2022. Виходячи зі змісту ст.1056-1 ЦК України ( в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), враховуючи, що позивач в односторонньому порядку збільшив розмір процентної ставки з 30 % річних до 34,8 %, 32,4 %, 42% річних, оскільки доказів погодження збільшення процентної ставки з відповідачем суду не надано, то нарахуванню підлягали відсотки протягом строку кредитування в розмірі до 30 % річних. З наданого розрахунку заборгованості за загальний період з 02.03.2011 по 12.07.2022 вбачається, що він складається з розрахунків заборгованості за періоди: з 02.03.2011 по 31.05.2015; з 01.06.2015 по 30.06.2019; з 01.07.2019 по 12.07.2022 (а. с. 11-20, 21-30, 31-35). Згідно з розрахунком заборгованості за період з 02.03.2011 по 31.05.2015 заборгованість за тілом кредиту станом на 31.05.2015 становить 14 098,87 гривень ( а.с.20 зв.ст.). Відповідно до розрахунку заборгованості за період з 01.06.2015 по 30.06.2019 позивачем зазначено, що у вказаний період було погашено заборгованості за поточним тілом кредиту в сумі 83 230,56 грн; за простроченим тілом кредиту 3 742,23 грн; 300 грн пені, тобто всього погашено в цей період 87 272,79 гривень. Із цього розрахунку слідує, що відповідачем фактично було отримано та використано кредитних коштів за цей період на загальну суму 75 326,03 гривень (колонка № 3 розрахунку заборгованості), сума коштів, внесених відповідачем на погашення заборгованості ( колонка № 21) складає 87 272,79 гривень (а.с. 21-30). Згідно з розрахунком заборгованості за період з 01.07.2019 по 12.07.2022 позивачем зазначено, що за вказаний період було погашено заборгованості за поточним тілом кредиту 30 414,80 грн; за простроченим тілом кредиту 20 191,55 грн; по нарахованим відсоткам 13 395,44 грн; по простроченим відсоткам 14 411,31грн, тобто всього погашено в цей період заборгованості на суму 78 413,10 гривень. Із цього розрахунку слідує, що відповідачем фактично було отримано та використано кредитних коштів за цей період на загальну суму 3 414,33 гривень (колонка № 3 розрахунку заборгованості), сума коштів, внесених відповідачем на погашення заборгованості (колонка № 21) складає 78 413,10 гривень (а.с. 31-35). Отже, фактично відповідачем було отримано та використано кредитних коштів за загальний період з 02.03.2011 по 12.07.2022 в загальній сумі 92 839,23 гривень, а саме: 14 098,87 гривень за період з 02.03.2011 по 31.05.2015 (як видно із вказаного позивачем залишку заборгованості за наданим тілом кредиту); 75 326,03 гривень з 01.06.2015 по 30.06.2019 (колонка № 3 розрахунку заборгованості); 3 414,33 гривень за період з 01.07.2019 по 12.07.2022 (колонка № 3 розрахунку заборгованості). Як зазначено представником позивача в розрахунку заборгованості за загальний період з 02.03.2011 по 12.07.2022, відповідачем всього було погашено заборгованості в розмірі 165 685,89 гривень, а саме: 87 272,79 гривень за період з 01.06.2015 по 30.06.2019 та 78 413,10 гривень за період з 01.07.2019 по 12.07.2022. Враховуючи, що фактично відповідачем було отримано та використано кредитних коштів на загальну суму 92 839,23 гривні за період з 02.03.2011 по 12.07.2022, а сума внесених коштів відповідачем за період з 02.03.2011 по 12.07.2022 на погашення заборгованості становить 165 685,89 гривень, то підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за простроченим тілом кредиту в сумі 36 348,49 гривень немає, оскільки повністю відповідачем повернута сума фактично отриманих ним коштів. Крім того, суд встановив, що відповідач вніс на сплату заборгованості за кредитом на 72 846,66 гривень більше за суму фактично отриманих коштів ( 165 685,89 гривень - 92 839, 23 гривні). Вказана сума 72 846,66 гривень повністю охоплює всю заборгованість за простроченими відсотками 2 503,76 гривень, яка зазначена у позовній заяві. За таких обставин суд приходить до висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити повністю. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити судові витрати між сторонами. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 142 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача у разі відмови в позові. Враховуючи, що підстави для задоволення позову відсутні, то судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору, покладаються на позивача і не підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed