Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє представник - адвокат Бзаров Р.В., звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Друга Олександрійська державна нотаріальна контора Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), [PERSON] , в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що після смерті матері відкрилась спадщина до складу якої входить домоволодіння [ADDRESS] . Спадкоємця першої черги після померлої [PERSON] - є її син [PERSON] та донька [PERSON] . Позивач [PERSON] з 23.12.1986 року був зареєстрований у с. Лікарівка, Олександрійського району та фактично проживав зі своєю матір`ю [PERSON] . З 11.08.1999 року по 01.01.2003 року позивач відбував покарання в місцях позбавлення волі у зв`язку з чим не мав можливості вчасно подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері. Після звільнення з місць позбавлення волі [PERSON] став проживати у спадковому будинку де проживає і до теперішнього часу. До нотаріальної контори для оформлення спадщини він не звертався вважаючи, що даний будинок належить йому. Звернувшись до Другої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області він отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що пропустив шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини.На даний час спадщина залишається відкритою та ніким не успадкованою. Ухвалою суду від 27.09.2022 року провадження по зазначеній справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання /а.с.15/. Ухвалою суду від 19.10.2022 року підготовче провадження по зазначеній справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті /а.с.38/. Представник позивача [PERSON] - адвокат Бзаров Р.В. /а.с.13/ в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Посилаючись на обставини викладені в позові просив його задовольнити. Додатково суду пояснив, що з 1978 року позивач мешкав з матір`ю в будинку [ADDRESS] . Він відбував покарання в місцях позбавлення волі коли його мати померла. Після звільнення у 2003 році він знов оселився у вказаному домі де мешкає дотепер. Він утримує вказане домоволодіння, обробляє земельну ділянку, завжди вважав домоволодіння своїм. Коли постало питання в оформленні земельної ділянки йому пояснили, що спочатку треба оформити свої спадкові права на будинок. Вважає причину пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини - перебування в місцях позбавлення волі, поважною. Відповідач виконавчий комітет Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечують /а.с.58/. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Друга Олександрійська державна нотаріальна контора Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надала заяву про розгляд справи у відсутність їх представника /а.с.62/. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги [PERSON] вважає такими, що підлягають задоволенню /а.с.32/. Суд на підставі ст.ст.223 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у відсутність вказаних осіб на підставі наявних у ній доказів. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] є рідним сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується світлокопією свідоцтва про народження серії [NUMBER] /а.с.5/. Також рідною донькою [PERSON] та [PERSON] є [PERSON] , [INFO] , що підтверджується світлокопією свідоцтва про народження серії [NUMBER] та світлокопією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] /а.с.9, 10/. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується світлокопією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] /а.с.5 зворот/. Після її смерті відкрилась спадщина. Позивач [PERSON] , являється спадкоємцем першої черги за законом, який заявив про свої спадкові права після смерті матері та звернувся до Другої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), однак нотаріусом йому було відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку із пропущенням строку про прийняття спадщини та надано роз`яснення (а.с.11). Причиною пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори стало те, що позивач до 31.01.2003 року перебував в місцях позбавлення волі /а.с.6/, а після звільнення мешкаючи в будинку матері вважав що спадщину прийняв. Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень Верховного Суду України у п.1 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами ЦК в редакції від 2004 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Згідно ст.ст.524, 525, 529, 549 ЦК УРСР, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Відповідно до положень ст. 550 ЦК УРСР, строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину, його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки спадкова справа не заводилась /а.с.26, 27, 31/, спадщина ніким не прийнята, інших спадкоємців, які претендують на спадщину, немає, заяви про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. В даному випадку позивачу необхідно визначити додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном 2 місяці після набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved