Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-21 00:00:00

У січні 2020 року КП «Водоканал» звернулося до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовом до [PERSON] про стягнення боргу по оплаті за централізоване водопостачання і водовідведення, в обґрунтування якого вказує, що відповідачка проживає за адресою: [ADDRESS] , та користується послугами КП «Водоканал» з централізованого водопостачання і водовідведення, які надаються у зазначене житлове приміщення. Відповідачка вчасно оплату за надані послуги не вносить, у зв`язку з чим за період з 01.08.2016 по 31.10.2019 утворилась заборгованість у розмірі 9168,35 грн., яку позивач просить стягнути з відповідачки, а також суму судового збору, сплачену при зверненні з позовом до суду у розмірі 1921,00 грн. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 22.01.2020 матеріали позовної заяви передані до Ленінського районного суду м. Запоріжжя за підсудністю. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 14.02.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, сторонам встановлено строк для подання заяв по суті справи. Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 28.07.2020 позов КП «Водоканал» було задоволено у повному обсязі. Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 03.02.2021 скасовано заочне рішення від 28.07.2020, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник відповідачки адвокат Петрова М.О. надала відзив на позовну заяву, вказує, що відповідачка не визнає позов у повному обсязі з тих підстав, що 25.11.2020 було виконано повірку приладу обліку ХВП та зафіксовано показники 00084, номер лічильника 3127040, про що видано свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 26.11.2020. Також 28.11.2020\~було виконано\~повірку приладу\~обліку ГВП\~та зафіксовані\~показники 00111,\~№ лічильника\~3125293, видано свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 30.11.2020. У зв`язку з цим відповідачка звернулась до КП «Водоканал» із заявою від 30.07.2021 з проханням зробити перерахунок заборгованості за показами лічильника (врахувати зафіксовані покази лічильника при повірці лічильника 26.11.2020). Також 30.07.2021 відповідачка звернулась до КП «Водоканал» з проханням зробити перерахунок згідно тарифів, які діяли в зазначений період фактичного споживання послуг: ХВП, холодне водовідведення, гаряче водовідведення, за показами лічильника, які зафіксовані при повірці лічильника. Відповідачка вважає, що покази лічильника не були взяті до уваги КП «Водоканал» неправомірно, а тому заборгованості за період з 01.08.2016 по 31.10.2019 у неї немає. Розрахунок, наданий позивачем, необґрунтований, у ньому не відображено тарифи, за якими здійснювалось нарахування, складові нарахованих сум. У задоволенні позову просить відмовити у повному обсязі. Представник КП «Водоканал» просив задовольнити позов у повному обсязі. Відповідачка, її представник адвокат Петрова М.О. просили відмовити у задоволенні позову, також просили застосувати строк позовної давності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до таких висновків. У відповідності зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ст.ст. 13, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» - комунальні послуги це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та її водовідведення для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Згідно до статутних документів, основним видом діяльності КП «Водоканал» є забезпечення безперебійного постачання населенню, підприємствам, організаціям м. Запоріжжя й області питної води та водовідведення, тому заявник в силу закону є виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та централізованого водовідведення. Відповідачка [PERSON] \~проживає за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~ та\~користується послугами\~КП «Водоканал»\~з централізованого\~водопостачання і\~водовідведення,\~які надаються\~у зазначене\~житлове приміщення.\~Для обліку\~наданих послуг з централізованого водопостачання і водовідведення за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на [PERSON] , як на квартиронаймача та особу, яка є споживачем послуг КП «Водоканал». Відповідно до ст.ст. 67, 68 ЖК України, наймачі (власники) квартир зобов`язані щомісяця своєчасно вносити плату за комунальні послуги, до числа яких входять послуги з централізованого водопостачання та водовідведення. Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» (далі - Правила), передбачено, що договір про надання послуг укладається між виконавцем послуг і споживачем. Споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року). Плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно (частина першастатті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року). Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору (частина перша статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору або вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Відповідно до розрахунку позивача та довідки по особовому рахунку № [NUMBER] , за вказаною адресою у період з 01.08.2016 по 31.10.2019 були надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення на загальну суму 9440,49 грн., з них відповідачкою сплачено всього 272,14 грн. Відтак, за вказаний період утворилась заборгованість у сумі 9168,35 грн., з яких за холодне водопостачання 4943,66 грн., за холодне водовідведення 3238,10 грн., гаряче водопостачання (до липня 2014 року) - переплата 66,04 грн., гаряче водовідведення 1052,63 грн. Нарахування за надані послуги централізованого водопостачання і водовідведення до 07.08.2016 здійснювались згідно показань приладу обліку, з централізованого водовідведення гарячої води згідно інформації Концерну «МТМ». Згідно наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 №1747 «Про затвердження міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями» на засоби вимірювальної техніки (лічильники води) встановлено міжповірочний інтервал 4 роки, після закінчення якого вони підлягають періодичній повірці. КП «Водоканал» направляло [PERSON] листа №3185 від 08.07.2016 про необхідність забезпечення допуску до засобу вимірювальної техніки для проведення повірки лічильника, у разі не забезпечення доступу до лічильника нарахування з 08.08.2016 за послуги централізованого водопостачання і водовідведення будуть здійснюватися згідно з питомими нормами споживання, та повідомлення про надання доступу до лічильника працівнику КП «Водоканал» 03.08.2016. Згідно акту технічного обстеження водопроводу від 08.08.2016, доступ до засобу вимірювальної техніки представнику КП «Водоканал» не надано, у зв`язку з чим 08.08.2016 прилад обліку знято з абонентського обліку. У спірний період з 07.08.2016 по 31.10.2019 та до 02.09.2021 звернень відповідачки з приводу прийняття на абонентський облік повіреного приладу обліку холодної води на адресу КП «Водоканал» не надходило. Повірку встановленого у квартирі відповідачки приладу обліку ХВП, номер 3127040, 25.11.2020 було виконано та зафіксовано показники 00084, про що видано свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 26.11.2020. На підставі заяви [PERSON] від 03.09.2021 КП «Водоканал» прийняло на абонентський облік прилад обліку холодної води з показаннями 00092 куб.м., про що складено акт технічного обстеження від 17.09.2021. Відповідачка звернулась до КП «Водоканал» із заявою від 30.07.2021 з проханням зробити перерахунок заборгованості за показами лічильника (врахувати зафіксовані покази лічильника при повірці лічильника 26.11.2020), яка не була задоволена. Відповідно до частин першої, другої статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. У разі наявності засобів обліку оплата комунальних послуг здійснюється виключно на підставі їх показників на кінець розрахункового періоду згідно з умовами договору, крім випадків, передбачених законодавством. Відповідно до частин другої, третьої статті 28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» 1998 року у редакції Закону, чинній на час виникнення спірних правовідносин, засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповіркові інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов`язані своєчасно (з урахуванням установлених мiжповiрочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повiрку. Порядок подання фізичними особами, що не є суб`єктами підприємницької діяльності, власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов`язані з повіркою, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентується Правилами Пунктами 9, 30, 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила № 630), у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії беруться виконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов`язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, в той час як обов`язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що саме КП «Водоканал» як виконавець послуг з централізованого водопостачання та водовідведення несе відповідальність за своєчасну повірку засобу обліку води, встановленого у будинку відповідача, його обслуговування і ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Відповідні вимоги щодо застосування норм матеріального права викладені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 27 березня 2019 року у справі № 229/1539/17. Отже, до моменту прийняття Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», від 22 червня 2017 року № 2119-VIII, який набрав чинності 02 серпня 2017 року, частиною четвертою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» було передбачено, що періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюється за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло- газо- і водопостачання. Разом з тим, з набранням чинності Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» змінено підходи до обліку комунальних послуг, а також встановлення і обслуговування засобів обліку. Так, вказаним Законом було внесено зміни до статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та виключено вимогу щодо здійснення періодичної повірки обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб теплову енергію і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюється за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з тепло- і водопостачання. При цьому, відповідно до частини четвертої статті 17 цього Закону періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», від 22 червня 2017 року № 2119-VIII. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Згідно пунктів 6 і 10 частини 1 статті 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів. Обслуговування вузлів обліку - огляд, опломбування/розпломбування, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж), ремонт засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла обліку, забезпечення дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності), ремонт та заміна допоміжних засобів вузла обліку, а за згодою власника (співвласників) будівлі також охорона або страхування вузла обліку. Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку/приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки вузлів розподільного обліку здійснюється згідно з міжповірочним інтервалом, зазначеним у технічному паспорті на цей засіб, але не менш як один раз на шість років для засобів механічного типу та не менш як один раз на дев`ять років для засобів інших типів. Таким чином, з 02 серпня 2017 року повірка лічильників води повинна проводитися за рахунок споживача. За таких обставин, суд приходить до висновку, що заборгованість у період з серпня 2016 року по жовтень 2019 року, яка виникла у зв`язку з нарахуванням оплати за послуги згідно з діючими нормативами споживання, а не за показаннями засобу обліку холодної води, не суперечить пункту 10 Правил № 630. При цьому, як підтверджується матеріалами справи, КП «Водоканал» направляло [PERSON] листа №3185 від 08.07.2016 про необхідність забезпечення допуску до засобу вимірювальної техніки для проведення повірки лічильника, та повідомлення про надання доступу до лічильника працівнику КП «Водоканал». Згідно акту технічного обстеження водопроводу від 08.08.2016, доступ до засобу вимірювальної техніки представнику КП «Водоканал» не надано, у зв`язку з чим 08.08.2016 прилад обліку знято з абонентського обліку. При цьому, п.п. 2 п. 30 Правил № 630, в редакції станом на серпень 2016 року встановлено, що споживач зобов`язаний забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору. Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність» дозволяється застосовувати лічильник, якщо він пройшов повірку. Тобто, застосування лічильника у разі не проходження чергової повірки заборонено законом. За таких обставин, суд не погоджується з доводами відповідачки в частині того, що КП «Водоканал» безпідставно нараховував оплату за послуги водопостачання холодної води і водовідведення згідно з діючими нормативами споживання, оскільки доступ для проведення своєчасної повірки лічильника не було забезпечено саме внаслідок дій (бездіяльності) [PERSON] . Крім вищенаведеного, [PERSON] , зазначаючи про те, що оплата за послуги з водопостачання холодної води і водовідведення повинна була їй нараховуватись згідно показників засобів обліку, жодних відомостей про такі показання КП «Водоканал» не надавала. Отже, суд приходить до висновку про наявність заборгованості за надані послуги з центрального водопостачання та водовідведення за адресою: [ADDRESS] за період з 01.08.2016 по 31.10.2019 у сумі 9168,35 грн. та щодо правильності нарахування плати за послуги, виходячи з кількості зареєстрованих осіб та діючих тарифів. Відповідачкою також в ході розгляду справи заявлялось про застосування позовної давності. Відповідно до\~ст. 256 ЦК України\~позовна давність\~це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Відповідно до\~ст. 253 ЦК України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1\~ст. 261 ЦК України). Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право у примусовому порядку через суд. За ч.ч.1,3\~ст. 264 ЦК України\~перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається спочатку. Згідно матеріалів справи, з позовом про стягнення заборгованості за період з 01.08.2016 по 31.10.2019 КП «Водоканал» звернулось до суду 03.01.2020, а тому до вимог позову про стягнення заборгованості за період з серпня 2016 року по січень 2017 року, що становить 990,65 грн., підлягає застосуванню позовна давність, що є підставою для відмови у позові в цій частині. Обставин, які б вказували на переривання позовної давності, судом не встановлено. Таким чином, позов КП «Водоканал» підлягає частковому задоволенню, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за період з лютого 2017 року по жовтень 2019 року включно у розмірі 8177,70 грн. На підставі\~ст.\~141\~ЦПК України\~з урахуванням\~часткового задоволення\~позову з\~відповідачки на\~користь позивача підлягає стягненню 1713,53 грн. компенсації судового збору.

Outcome: partial