Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позовній заяві прохав встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~який помер\~ [INFO] терміном три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири за адресою [ADDRESS] , яка належить померлому на підставі договору обміну від 19.01.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Бочарніковою Г.Є., зареєстрованого в реєстрі за № 48. Спадкоємцями померлого [PERSON] за законом першої черги є його син [PERSON] та дружина [PERSON] , яка заяву про прийняття спадщини не подавала. Спадщина відкрилася 01 жовтня 2021 року. Позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Чуєвої О.Д. із заявою про прийняття спадщини 09.08.2022 року, постановою нотаріуса від 11.08.2022 року відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. [PERSON] вважав, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється . З 24 червня 2022 року, з прийняттям змін до п. 3 Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року, були змінені правила прийняття спадщини. Строк на подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини був значно скорочений і у випадку позивача останнім днем стало 02 серпня 2022 року. [PERSON] вважає причини пропуску для прийняття спадщини поважними, оскільки м. Харків, де він проживає постійно обстрілюється зі сторони держави агресора, він знаходиться в постійному стресі . Крім того, пропущений строк прийняття спадщини є не значним та становить всього 7 днів. Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 30 вересня 2022 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини направлено за підсудністю до Октябрського районного суду м. Полтави. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 20 жовтня 2022 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав, прохав його задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов визнала. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.4 ст. 200 ЦПК України ухвалення у підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частиною 4 ст. 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача та відповідача, на підставі наявних у справі даних і доказів. Відповідно до ч.2 ст.247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 17.11.2021 року вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , а/з №290 (а.с.11). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 18 жовтня 1996 року Міським відділом реєстрації актів громадського стану м. Харкова на ім`я [PERSON] , [INFO] , вбачається, що його батьком є [PERSON] (а.с.10). З копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого 12 липня 1996 року Комінтернівським відділом реєстрації актів цивільного стану м. Харків вбачається, що 12 липня 1996 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстровано шлюб, актовий запис № 245 (а.с.15). З копії договору обміну посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бочарніковою Г.Є. 09 січня 2001 року вбачається, що він укладений між [PERSON] та [PERSON] про те, що [PERSON] міняє належну їй квартиру [ADDRESS] , житловою площею 18,1 кв.м., загальною площею 37.2 кв.м., корисною площею 33,8 кв.м. , яка складається з однієї кімнати на належну [PERSON] та [PERSON] квартиру [ADDRESS] , житловою площею 29,6 кв. м., загальною площею 43,4 кв.м., корисною площею 42,5 кв. м., яка складається з двох кімнат . [PERSON] квартира [ADDRESS] належить на підставі Свідоцтва про право власності , виданого Московською районною радою м. Харкова 29.11.2000 року, зареєстрованого в Харківському БТІ 13.12.2000 року № 61503. [PERSON] та [PERSON] квартира [ADDRESS] належить таким чином: 2/3 в рівних частках кожному на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого військовою частиною [NUMBER] 24.12.1993 р. № 4, зареєстрованого в Харківському БТІ 20.01.1994 р., № В [NUMBER] , та 1/3 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Дев`ятою Харківською держнотконторою 25.10.1994 року № 1-13251, зареєстрованого в Харківському БТІ 15.11.1994 р., № В-5703(а.с.18). З копії заяви [PERSON] вбачається, що останній 09 серпня 2022 р. звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чуєвої О.Д. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, що залишилось після смерті [INFO] його батька [PERSON] (а.с.20). Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чуєвою О.Д. від 11 серпня 2022 року № 110/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті його батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що на час смерті проживав в [ADDRESS] , у зв`язку із пропуском строку подачі заяви на прийняття спадщини (а.с.28). Відповідно до статей\~1216,\~1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі\~статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті\~1269, частини 1 статті\~1270 Цивільного кодексу України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті\~1222, частина 1 статті\~1220, частина 1 статті\~1270 Цивільного кодексу України). Позивач зазначає, що нотаріусом йому було відмовлено у прийнятті спадщини у зв`язку з тим, що [PERSON] не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, тому останній вважається таким, що не прийняв спадщину. Також роз`яснено, що [PERSON] може звернутись до суду з позовом про продовження терміну про прийняття спадщини . Згідно зі\~статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3\~статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.\~\~ Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до статей\~12,\~81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, які мають значення для справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. В розумінні\~статті 1272\~Цивільного кодексу України, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що він вважав, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Після змін в законодавстві Постановою КМУ від 24.06.2022 року в п. 3 зазначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття запиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Він почав шукати нотаріуса, однак через постійні обстріли м. Харкова нотаріуса знайти було важко. Встановлені судом та наведені вище причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] суд вважає поважними. Також, за змістом пункту 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Практика Європейського суду з прав людини застосовує принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині 3\~статті 2 Цивільного процесуального кодексу України. За викладених вище обставин, суд враховуючи незначний строк пропуску троку для прийняття спадщини в сім днів, поважність причин його пропуску, вважає, що позовні вимоги [PERSON] є законними та обґрунтованими, і приходить до висновку про необхідність продовження позивачу строку для прийняття спадщини, визначивши йому додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved