Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-22 00:00:00

В листопаді 2021 року позивачка [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В позовній заяві позивачка вказала, що [INFO] померла її баба та мама відповідачки [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, що складається з рухомого та нерухомого майна, зокрема земельної ділянки площею 2,15 га, що розташована на території с. Білий Потік Чортківського району Тернопільської області. 4 листопада 2021 року [PERSON] від нотаріуса стало відомо, що [PERSON] склала заповіт в її користь. З листа нотаріуса від 04.11.2021 року також вбачається, що 5 серпня 2021 року за заявою відповідачки про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, нотаріусом також заведено спадкову справу № 261/2021 до майна померлої, до якої долучено довідку Білобожницької сільської ради, згідно якої на день смерті спадкодавця разом із нею була зареєстрована відповідачка [PERSON] . У зв`язку з тим, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, а відповідачка відмовляється надати згоду на подання [PERSON] заяви про прийняття спадщини, позивачка була змушена звернутися до суду з даним позовом. [PERSON] вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: через відсутність інформації, що померла склала на її користь заповіт. [PERSON] жодного разу не повідомляла їй про заповіт. Позивачка є спадкоємцем п`ятої черги, крім у неї у спадкодавця є ще внуки та діти, які є спадкоємцями першої черги. Про існування заповіту їй стало відомо лише 04 листопада 2021 року під час зустрічі, ініціатором якої була нотаріус, яка відповідно до «Порядку вчинення нотаріальних дій» повідомила [PERSON] про наявність заповіту на її користь. Таким чином, позивачка просить встановити їй строк тривалістю два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . В лютому 2022 року представник відповідачки [PERSON] - адвокат Тесля П. О. подав відзив на позов, в якому зазначив, що не визнає позовні вимоги [PERSON] та вважає їх безпідставними, посилаючись на те, що поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою [PERSON] не підтверджена жодними доказами. Звертає увагу, що вона знала про існування заповіту на її користь з моменту його складання, а саме з 4 липня 2008 року, оскільки це питання неодноразово було предметом сімейних обговорювань. Після смерті баби позивачка проігнорувала подати вчасно заяву про прийняття спадщини до відповідних органів, неодноразово говорила, що пай їй не потрібний. Вказане свідчить про те, що спадкоємець, зазначений у заповіті, пропустила строк на подання заяви без поважних причин, а тому просить суд відмовити за безпідставністю у позові [PERSON] . Представник позивачки [PERSON] - адвокат Дядик Я. Б. в судовому засіданні позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідачка [PERSON] та її представник адвокат Тесля П. О. позовні вимоги не визнають, просять відмовити з мотивів, які викладені у відзиві на позов. Третя особа - приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. в судове засідання не з`явилася, від неї надійшло клопотання про слухання справи без її участі, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. Суд, вислухавши пояснення представника позивачки, відповідачки та її представника, свідків, дослідивши письмові докази, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з таких мотивів. Судом встановлено, що [INFO] в с. Білий Потік Чортківського району Тернопільської області померла баба позивачки [PERSON] та мати відповідачки [PERSON] - [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 09, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно Чортківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чортківському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) 30 жовтня 2021 року. Згідно заповіту, посвідченого 04 липня 2008 року секретарем виконавчого комітету Ридодубівської сільської ради Чортківського району Тернопільської області та зареєстрованого в реєстрі за № 288, [PERSON] на випадок смерті зробила таке заповітне розпорядження: своє право на земельну ділянку, яка знаходиться в с. Білий Потік Чортківського району розміром 2,15 га, яка належить їй на підставі Державного акта серії ЯГ № 448534 на право власності на земельну ділянку, заповіла [PERSON] . Згідно заповіту, посвідченого 21 березня 2014 року секретарем виконавчого комітету Ридодубівської сільської ради Чортківського району Тернопільської області та зареєстрованого в реєстрі за № 9, [PERSON] на випадок смерті зробила таке заповітне розпорядження: все належне майно, в тому числі і всі грошові заощадження (крім земельноїділянки площею 2,15 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Ридодубівської сільської ради) заповіла [PERSON] . З листа приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. № 816/02-14 від 04.11.2021 вбачається, що нотаріусом 05 серпня 2021 року за заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом дочки спадкодавця [PERSON] заведено спадкову справу № 261/2021 до майна померлої [PERSON] . Свідоцтва про право на спадщину в рамках цієї спадкової справи не видавались. До цієї спадкової справи долучено довідку, видану Білобожницькою сільською радою Чортківського району Тернопільської області 26 липня 2021 року за № 9-255, згідно якої на день смерті спадкодавця разом із нею була зареєстрована її дочка [PERSON] . Вирішуючи позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходить з наступного. Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної норми Закону про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17. Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктом 1.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5,зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (чинного на час виникнення спірних правовідносин) при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини (Постанова ВС від 25 березня 2020 року у справі №342/2539/18-ц). Звертаючись до суду з цим позовом, [PERSON] посилалася як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини на відсутність інформації, що спадкодавець склала на її користь заповіт, баба [PERSON] жодного разу не повідомляла їй про наявність заповіту. Про його існування позивачці стало відомо лише 04 листопада 2021 року під час зустрічі, ініціатором якої була нотаріус, яка відповідно до «Порядку вчинення нотаріальних дій» повідомила [PERSON] про наявність зазначеного заповіту. В судовому засіданні в установленому цивільним процесуальним судочинством порядку відповідними доказами стороною відповідачки такі обставини не спростовано. Не підтвердили ці обставини і допитані свідки сторони відповідачки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] і наявність правових підстав для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після смерті баби тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили. У відповідності з вимогами ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати слід покласти на сторони в розмірах, фактично ними понесених.

Outcome: approved