Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-13 00:00:00

Адвокат Колесник Денис Юрійович, який діє в законних інтересах [PERSON] звернувся до суду із позовом в якому просив: визнати кредитний договір № 22031644158, укладений 03.01.2020 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] недійсним. Мотивуючи свою позовну заяву тим, що на початку квітня 2020 року позивачка отримала лист - попередження від АТ «Райффайзен Банк Аваль» від 21.03.2020 року про необхідність виконання грошових зобов`язань за кредитним договором. У вказаному листі - попереджені зазначено, що відповідно до умов кредитного договору № 22031644158 від 03.01.2020 року, укладеного між позивачкою та відповідачем, банк надав позивачу кредит у розмірі 22 224, 69 грн., а позивачка зобов`язалась щомісячно погашувати платежі відповідно до графіку та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом у розмірі 59,90% річних. Станом на дату направлення попередження прострочена заборгованість позивачки перед банком складає 2693, 56 грн. Однак, жодних договорів позивачка з АТ «Райффайзен Банк Аваль» не укладала. Всередині листопада 2019 року позивачка випадково втратила картку платника податків та 11.03.2020 року повторно її отримала. Зазначає, що у відповідності до ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. Після того, як [PERSON] дізналася, що її дані для укладання, начеб - то кредитного договору № 22031644158 від 03.01.2020 року, оскільки нею підписання цього договору, сплати заборгованості за яким в досудовому порядку вимагає від неї відповідач, не здійснювалося, вона навіть не знала про існування будь-яких договорів за її участі, а тому вимушена звернутися до суду за захистом порушеного права. Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чорного І.Я. від 04.07.2020 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку загального провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Відповідач АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» скористалося правом подання відзиву в якому просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Зазначили, що 03.01.2020 року між банком та [PERSON] був укладений договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/778052 відповідно до п.п. 2.1, 2.2 якого позичальнику було надано кредит з метою придбання товарів для власних потреб не пов`язаних з підприємницькою діяльністю у розмірі 20000 грн. строком до 03.01.2023 року, процентна ставка 59,9% річних. Отже, з укладанням кредитного договору у позичальника виник обов`язок повернути банку кредит та відсотки за кредитним договором у строки та розмірі встановлених графіком погашення кредитної заборгованості. Підставою для укладання кредитного договору було звернення [PERSON] , яка власноруч склала заяву - анкету для отримання кредиту «Кредит готівкою» від 03.01.2020 року. Крім того, було складено заяву від 03.01.2020 року паспорт споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредит готівкою». Не погоджуються з твердженнями позивачки, що остання не отримувала кошти, оскільки на підтвердження отримання кредитних коштів [PERSON] отримано кредитну картку, що підтверджується розпискою про отримання картки підписаною особисто позичальником 03.01.2020 року. Враховуючи, що позивачка підписала анкету-заяву від 03.01.2020 року, отримала платіжну картку (персональний ідентифікаційний номер для авторизації), користувалася кредитними коштами свідчить про укладання кредитного договору, тому підстав для визнання кредитного договору недійсним немає. Ухвалою суді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чорного І.Я. від 13.09.2021 року по справі призначена судово-почеркознавча експертиза, на час проведення експертизи провадження у справі будо зупинено. На адресу суду 01 жовтня 2021 року від ДНІПРОПЕТРОВСЬКОГО НАУКОВО-ДОСЛІДНОГО ЕКСПЕРТНО-КРИМІНАЛІСТИЧНОГО ЦЕНТРУ МВС УКРАЇНИ надійшло клопотання про надання вільних зразків підпису та почерку [PERSON] у оригіналах, експериментальних зразків підпису [PERSON] , оригіналу розписки від 03.01.2020 року про отримання картки. На підставі розпорядження керівника апарату Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.10.2021 року було призначено повторний авторозподіл справи, в результаті якого, головуючим по справі визначено суддю Чайкіна І.Б.. Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна І.Б. прийнято справу до свого провадження та поновлено провадження у справі зі стадії судового розгляду. Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна І.Б. від 30.11.2021 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна І.Б. від 27.01.2022 року призначено по цивільній справі за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» про визнання кредитного договору недійсним судову почеркознавчу експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. На адресу суду 07 жовтня 2022 року від ДНІПРОПЕТРОВСЬКОГО НАУКОВО- ДОСЛІДНОГО ІНСТИТУТУ СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ УКРАЇНИ надійшов лист про закриття наглядового провадження № 1220-22 без проведення судової почеркознавчої експертизи, оскільки її проведення оплачено не було. Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна І.Б. від 10.10.2022 року поновлено провадження у справі зі стадії судового розгляду. Сторони в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про день, час та місце судового розгляду. Представник позивача до суду не прибув, подав заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Зазначив, що позивачка у зв`язку з критичним матеріальним становищем, пов`язаним з розпочатою війною в Україні з 24.02.2022 року не змогла оплатити витрати з проведення експертизи, її матеріальний стан погіршився. Відомості подані на підтвердження укладення кредитного договору начебто з позивачкою, містять відомості, що не відповідають дійсності, щодо місця роботи [PERSON] , її контактних даних та ін., а отже позовні вимоги слід задовольнити. Від представника відповідача в матеріалах справи міститься письмове клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Наполягали на залишенні позову без задоволення. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Статтею 1054 ЦК України визначено: за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити відсотки. Судом встановлено, що 03.01.2020 року між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» та [PERSON] був укладений договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/778052 відповідно до п.п.2.1, 2.2 якого позичальнику було надано кредит з метою придбання товарів для власних потреб не пов`язаних з підприємницькою діяльністю у розмірі 20 000 грн. строком до 03.01.2023 року, процентна ставка 59,9% річних(Том 1 а. с. 68-69). Крім того, позивачкою складено заяву від 03.01.2020 року паспорт споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредит готівкою» ( Том 1 а.с. 70-72). Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з «Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту» які викладені на банківському сайті, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідачки у відповідних заявах. [PERSON] заповнено розписку про отримання платіжної картки [NUMBER] від 03.01.2020 року та поставлено її підпис ( Том 1 а.с.73) Позивач АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, а саме, випустив платіжну картку та надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, а відповідач порушив умови договору та своєчасно не вносив кошти для погашення заборгованості. Між АТ "РАЙФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ" та ТОВАРСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" 28 вересня 2020 року укладено договір відступлення права вимоги № 114/2-39 відповідно до умов якого ТОВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" отримало право грошової втмоги по відношенню до [PERSON] за договором № 014/380805/82/778052 від 03.01.2020 року (т. 1; а.с. 89-91). Статтею 629 ЦК України закріплено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України. Зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (частина третя статті 203 ЦК України). Законом закріплена презумпція правомірності правочину, а отже правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним відповідно до частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини. Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом (частина перша статті 205 ЦК України). Загальні вимоги до письмової форми правочину встановлені у статті 207 ЦК України. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Звертаючись з позовом сторона позивача, як на підставу позову посилалась на те, що позивачка [PERSON] не мала волевиявлення на укладення оспорюваного Договору, оскільки її підпис викликає сумнів в його справжності і належності, оскільки будь - яких договорів з банком вона не укладала та взагалі загубила свій РНОКПП. Обов`язок доказування невідповідності підпису [PERSON] на оспорюваному договорі процесуальний закон покладає на позивача, а тому саме вона зобов`язана це доводити, зокрема в спосіб, визначений нею та законом, шляхом проведення в справі судової почеркознавчої експертизи. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.09.2019 року у справі №760/10691/18. За загальним правилом, встановленим статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом. Відповідно до положень статті 76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. За змістом норм статей 77, 78, 79, 80, 89 ЦПК України докази повинні відповідати критеріям належності, допустимості і об`єктивності, а в своїй сукупності - також достатності, для підтвердження наявності або відсутності обставин справи, які відносяться до предмета доказування. Згідно з частиною 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 77 ЦПК України). З метою встановлення належності підпису позивачки в оскаржуваному Договорі суд за клопотанням сторони позивача призначив почеркознавчу експертизу, оплату за проведення якої поклав на позивача. На адресу суду 07 жовтня 2022 року від ДНІПРОПЕТРОВСЬКОГО НАУКОВО- ДОСЛІДНОГО ІНСТИТУТУ СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ УКРАЇНИ надійшов лист про закриття наглядового провадження № 1220-22 без проведення судової почеркознавчої експертизи, оскільки її проведення оплачено не було. Доказів щодо скрутного стану позивачки та неможливості оплатити експертизу, клопотань з цього приводу суду не надано. Відповідно до положень статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його задоволенні. Зважаючи на викладене, суд визнає безпідставними доводи позивача про відсутність волі [PERSON] на укладення договору між нею та АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ». Щодо відомостей, що не відповідають дійсності, щодо місця роботи [PERSON] , її контактних даних то такі не є підставою для визнання договору недійсним. Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом статей 43 та 49 ЦПК України, позивач самостійно визначає предмет позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову. Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, тому суд відмовляє у задоволенні позову з підстав необґрунтованості та недоведеності вимог. Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed