Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-01 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 26 000 грн та моральної шкоди у сумі 5000 грн. Свої вимоги мотивує тим, що в другій половині грудня 2019 року передав належний йому на праві власності автомобіль DAEWOO Leganza, державний номер [NUMBER] , [PERSON] для ремонту, оскільки було пошкоджено головку блоку циліндрів, так як протікав тосол в двигун. Для ремонту були потрібні запчастини, які позивач придбав особисто і передав їх відповідачу. Забравши автомобіль з ремонту, позивач помітив, що тосол в автомобілі все ж таки витікав, тому був вимушений знову звернутися\~ до відповідача, який в телефонному режимі надав йому пояснення та рекомендації. Однак це не дало бажаних результатів, і [PERSON] повернув [PERSON] автомобіль для усунення несправностей.\~ Ремонтуючи даний автомобіль відповідач, через свою недбалість і непрофесіоналізм, зовсім розбив весь блок двигуна автомобіля. Залишивши авто в гаражі відповідача, позивач повернувся додому. Вранці наступного дня автомобіль позивача був евакуйований\~ до нього у двір без його згоди.\~ До цього часу [PERSON] не компенсував йому вартість ремонту автомобіля, не полагодив його, дане авто неможливо використовувати. В зв`язку з такими діями відповідача, [PERSON] зазнав моральних страждань, що викликані пошкодженням належного йому майна та суттєво змінили спосіб життя як позивача, так і членів його сім`ї.\~ В судовому засіданні [PERSON] позов підтримав з підстав, викладених у ньому, додатково зазначив, що в листопаді 2019 року зламалось його авто, за порадою знайомого він звернувся до [PERSON] з приводу ремонту. Через кілька днів, заплативши 6 000 грн за ремонт автомобіля, позивач забрав авто. Однак, тосол все одно витікав, тому позивач знову зателефонував [PERSON] , на що останній в телефонному режимі дав йому рекомендації щодо використання авто. Але це до позитивних наслідків не привело, тому [PERSON] знову приїхав до відповідача у гараж. [PERSON] підняв капот авто і почав смикати за троси та проводи, після чого двигун зовсім розлетівся. Позивач наполягав на тому, щоб [PERSON] виправив все за власні кошти, однак останній відмовився. Залишивши автомобіль в гаражі відповідача, позивач поїхав додому. Після звернення позивача до поліції, відповідач наступного дня евакуював авто у двір позивача. Сторони не укладали письмово договору ремонту автомобіля, домовились усно, при цьому були присутні свідки. Також ні розписок, ні квитанцій, ні актів виконаних робіт відповідач не надав.\~\~\~\~\~\~ Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, зазначив, що він не оформлений як ФОП та не надає платних послуг по ремонту, лише допомагає своїм друзям по ремонту авто на їх прохання. Позивача він не знав, він приїхав до нього в гараж з проханням допомогти відремонтувати прокладку під двигуном, на що відповідач «по людськи» погодився подивитися авто. Оглянувши автомобіль, він сказав позивачу, що потрібен повний ремонт двигуна, на що позивач відмовився і наполіг тільки на заміні прокладки. Виявивши дірку на головці, яку виїло антифризом, позивач привіз головку і [PERSON] її замінив, після чого [PERSON] забрав машину і поїхав. Через два тижні він знову приїхав і сказав, що тосол кудись витікає, коли завели автомобіль, двигун почав стукати. Після цього, позивач заглушив автомобіль і залишив його разом з ключами під гаражем. Не бажаючи відповідати за чуже майно, відповідач відбуксував авто під під`їзд позивача, оскільки останній на телефоні дзвінки не відповідав. Коштів за ремонт відповідач не брав з позивача, прокладку взявся замінити безкоштовно.\~\~\~\~ Представник позивача адвокат Рязанець А.А. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, зазначив, що в даному випадку виникли зобов`язання з усного договору підряду, і саме на виконавця робіт покладається обов`язок доведення належної якості робіт.\~\~\~ Представник відповідача адвокат Клюєв А.В. в судовому засіданні заперечив проти позову, вказавши, що позивачем не надано жодного доказу щодо протиправної поведінки відповідача під час виконання конкретних ремонтних робіт та наявності причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками, що завдані позивачеві. Крім цього позивачем не була проведена експертиза, яка могла б виявити причину зазначеної поломки двигуна. Також зазначив той факт, що замовник повинен був після виявлення недоліків, відразу заявити про них, оскільки він втрачає право вимоги.\~\~\~\~ Суд, заслухавши пояснення сторін, їхніх представників, покази свідка, вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх наданими доказами, суд дійшов до такого висновку: Судом встановлено, що [PERSON] є власником автомобіля DAEWOO Leganza, державний номер [NUMBER] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] . (а.с.7) Наприкінці 2019 році відповідач на прохання позивача здійснив ремонт вказаного автомобіля, що визнано обома сторонами. Позивач зазначає, що внаслідок неякісної роботи відповідача з ремонту, у його автомобілі вийшов з ладу двигун, а тому він просить відшкодувати йому матеріальну та моральну шкоду. Відповідно до листа Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області за № 864 від 17.01.2020, позивач звертався до поліції за фактом пошкодження [PERSON] двигуна автомобіля та завдання матеріального збитку на суму 10 000 грн. (а.с. 8, 9) Згідно довідки, наданої ФОП [PERSON] за № 13 від 09.03.2020 року, двигун автомобіля DAEWOO Leganza, державний номер [NUMBER] не підлягає ремонту, необхідна купівля іншого двигуна, вартість відновлених робіт складає близько 6-7 тис. грн. (а.с. 11) Як вбачається з копій рахунків, середня вартість нового двигуна на вказану модель автомобіля становить біля 20 000 грн. (а.с. 12, 13, 17) Допитана в судовому засіданні\~ в якості свідка [PERSON] показала, що є спіробітницею позивача.\~ Пару\~ років тому, перед Новим роком, вона і позивач,\~ на\~ авто\~ останнього,\~ поїхали закупити продукти для корпоративу, після чого [PERSON] \~ сказав, що ще треба заїхати на СТО. Вони приїхали в гаражі біля заводу «Зірка», [PERSON] \~ висадив її з авто, а сам під`їхав до одного з гаражів.\~ З цього гаражу вийшов хлопець ( вказала\~ на\~ відповідача), який став щось робити\~ під капотом авто позивача, двигун при цьому працював, коли роздався\~ гучний хлопок. Що\~ саме він робив і про що розмовляли\~ позивач і відповідач між собою вона\~ не бачила і не чула, бо була на відстані.\~\~\~ Після цього позивач забрав зі свого авто продукти\~ і вони пошли пішки. Позивач був дуже знервований, емоційний. Коли їхали\~ в ці гаражі двигун ніби нормально працював. Згідно положень ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків та моральної шкоди. У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). При цьому, для настання позаделіктної (договірної) відповідальності необхідна наявність складу цивільного правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина особи, яка заподіяла шкоду. Відсутність одного з елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за заподіяну шкоду оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення. З огляду на доводи позивача, що покладені в обгрунтування позову про те, що відповідачем при виконанні вказаних робіт недотримано (порушено) умови укладеного між сторонами усного договору на виконання ремонту транспортного засобу, суд вважає за необхідне, передусім, визначитися чи дійсно вказаний договір був укладений і з`ясувати його умови, які на думку позивача, були порушені відповідачем при його виконанні. При цьому, суд враховує позицію Великої Палати Верховного Суду,\~ викладену у постанові від 05.06.2018р. у справі 523/6003/14-ц\~ щодо застосування частини першої статті 202, частини третьої статті 203, статей 208, 638, 641, частини першої статті 875, частин першої і другої статті 877 ЦК України. Так, за приписами пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині третій статті 203 ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Згідно зі статтею 208 ЦК України правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу, належить вчиняти у письмовій формі. При цьому,\~ відповідно до пункт 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України\~ якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень. Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. У статті 641 ЦК України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Відповідно до\~ статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Істотними умовами будь-якого договору підряду є предмет, ціна та строки. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника,\~ на який спрямована узгоджена воля сторін. Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту. При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання будівельних підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору. Разом\~ з тим, як встановлено судом, письмовий договір на виконання ремонту транспортного засобу між сторонами не укладався. В даному випадку, усна узагальнена домовленість сторін про роботи, які слід виконати, не свідчить про наявність у відповідача договірного зобов`язання виконати за дорученням позивача певну роботу по ремонту транспортного засобу з дотриманням при цьому вимог щодо їх якості. Долучені позивачем до матеріалів справи документи жодним чином не доводять факту узгодження сторонами з дотриманням встановленої законом форми та чітко вираженою їх волею всіх істотних умов договору підряду, зокрема, його предмету з переліком робіт, який відповідач зобов`язаний виконати та вимогами щодо їх якості, ціни та строку їх виконання. При цьому, покази свідка [PERSON] також не мають жодного доказового значення при встановленні факту вчинення цього правочину, його змісту та виконання сторонами його умов з огляду на приписи ч. 2 ст. 218 ЦК України, згідно з якими\~ рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків у разі недодержання вимоги щодо письмової форми правочину. У цьому контексті слід зазначити, що у п. 12 постанови від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»\~ Пленум Верховного Суду України звертав увагу, що зі змісту абзацу другого частини першої статті 218 ЦК не може доводитися свідченням свідків не лише заперечення факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин, а й факт його вчинення, а також виконання зобов`язань, що виникли з правочину. Випадки, коли свідчення свідків допускаються як засіб доказування факту вчинення правочину, у ЦК визначені прямо (частина друга статті 937, частина третя статті 949 ЦК). Таким чином, враховуючи правову природу збитків та звертаючись до\~ встановлених в процесі вирішення спору обставин, суд доходить висновку, що в даному випадку не доведена об`єктивна сторона цивільного правопорушення як складовий елемент останнього, тобто позивачем не доведено наявність факту порушення відповідачем будь-яких договірних підрядних зобов`язань. Як наслідок, у суду відсутні правові підстави для покладення на відповідача відповідальності у формі відшкодування збитків за це, а тому у задоволенні позову слід відмовити. При цьому, з огляду на вказані висновки, інші доводи сторін не мають вирішального значення при розгляді даної справи, а тому суд не вбачає за доцільне надавати їм окрему правову оцінку. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed