Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-29 00:00:00

У лютому 2022 року позивач звернулась до суду з позовною заявою до Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області, де третя особа Державний нотаріус Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області Щербина В.В., про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування своїх позовних вимог зазначила, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, площею 5,6187 га, яка розташована на території Близнюківської селищної ради Близнюківського району Харківської області. Вона, відповідно до ст.1266 ЦК України, є спадкоємцем майна померлого, як племінниця, оскільки померлий був її рідним дядьком. Для отримання спадщини вона не змогла своєчасно звернутися до нотаріальної контори, оскільки, у неї були відсутні документи, які б підтверджували родинні відносини між нею та померлим, а також необізнаністю щодо наявності майна у спадкодавця. Про наявність спадкового майна вона дізналася лише у 2019 році і звернулась до нотаріуса, але їй було відмовлено із-за відсутності документів, які б підтверджували факт родинних відносин. У грудні 2019 року вона звернулась до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин і 01 квітня 2020 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області було ухвалено рішення, яким встановлено факт, що [PERSON] , померлий [INFO] , є рідним дядьком по батьківській лінії [PERSON] . З 25 березня 2020 року у зв`язку із розповсюдженням COVID-19, вона не могла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. За таких обставин, позивач просить визначити їй додатковий термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача надав до суду відзив, в яком просили відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позивачка пропустила строк на прийняття спадщини передбачений ст.1270 ЦК України без поважних причин, а причини зазначені нею в позовній заяві не є поважними. Просить розглянути справу у їх відсутності. (а.с.31-35). Третя особа по справі, Близнюківска державна нотаріальна контора Харківської області просить постановити рішення на розсуд суду та розглянути справу у відсутності їх представника. Ухвалою Близнюкіського районного суду Харківської області від 03 лютого 2022 року прийнято до свого провадження дану цивільну справу та визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. (а.с.20-21) Відповідно до розпорядження Верховного суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №16/0/9-22 від 06.04.2022 та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Близнюкіського районного суду Харківської області та Лозівського міськрайонного суду Харківської області на Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана судова справа надійшла в провадження судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська Подорець О.Б. (а.с.60). Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 серпня 2022 року прийнято до свого провадження дану цивільну справу та визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження, витребувано у державного нотаріуса Близнюківської державної нотаріальної контори Щербини В.В. завірену належним чином копію спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.61). Відповідно до листа Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області від 22.09.2022, спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , не заводилась. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2022 року підготовче провадження по справі було закрито та справу призначено до розгляду на 30 листопада 2022 року (а.с.68). В судове засідання сторони не з`явились, надавши заяви про розгляд справи у їх відсутність. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 5,6187 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Близнюківської селищної ради на підставі розпорядження Близнюківської селищної районної державної адміністрації за № 367 від 13 грудня 2003 року (а.с.12). Відповідно до довідки виконавчого комітету Близнюківстької селищної ради Близнюківського району Харківської області від 20.11.2019 за №2650, [PERSON] до дня смерті мешкав за адресою: [ADDRESS] (а.с.13). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій, виданої Блізнюківською державною нотаріальною конторою 05 лютого 2020 року, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки, нею був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 01.04.2020 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померлий [INFO] , є рідним дядьком по батьківській лінії [PERSON] , [INFO] (а.с.15). Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини встановлені рішенням суду у господарський, цивільний або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року,\~\~прийнятому у справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3\~ст. 1272 ЦК України) у\~\~подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Даної правової позиції підтримується і Верховний суд (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №520/10377/17 від 17 червня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №766/16770/17 від 18 березня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 286/27/18 від 26 лютого 20120 року). Судом також встановлено, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не проживала з рідним дядьком, про існування спадщини не знала, а потім встановлювала факт родинних стосунків. Крім того, у державі було введено карантині обмеження у зв`язку із COVID-19. За встановлених обставин, суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи результат розгляду справи, клопотання позивача залишити судові витрати за ним, суд вважає можливим залишити судові витрати на рахунку позивача.

Outcome: approved