Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-27 00:00:00

Заявник [PERSON] 15.06.2022 року звернулась до суду з заявою про визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною, призначення над нею опіки, призначивши її опікуном [PERSON] . Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 16.06.2022 року прийнято до розгляду вказану заяву, відкрито провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення судового засідання. З метою встановлення психічного стану особу стосовно якої подано заяву, 12.07.2022 року Київським районним судом міста Одеси постановлено ухвалу, якою клопотання [PERSON] задоволено частково. Призначено по справі №947/11730/21 судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» Одеської обласної ради (65000, м. Одеса, вул. Академіка Воробйова, 9), на вирішення яких поставлені наступні питання: 1. Чи хворіє [PERSON] , [INFO] , на психічну хворобу? 2. Чи розуміє [PERSON] , [INFO] , в силу свого психічного стану значення своїх дій та чи може керувати ними ? Одночасно, судом зупинено провадження по справі на час проведення судово-психіатричної експертизи. 27.09.2022 року до суду були повернуті з експертної установи матеріали цивільної справи разом з висновком судово-психіатричної експертизи №366 від 17.08.2022 року. Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 28.09.202 року поновлено провадження по справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. В судовому засіданні 28.11.2022 року заявниця та її представник заяву підтримали та просили суд задовольнити, визнавши [PERSON] , [INFO] , недієздатною, призначення її опікуном заявницю - [PERSON] . Представник Київської районної адміністрації Одеської міської ради в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення вказаної заяви та надала подання про доцільність призначення [PERSON] опікуном [PERSON] . Заслухавши пояснення сторін по справі та їх представників, вивчивши і дослідивши докази наявні в матеріалах справи, суд вважає заяву підлягаючою задоволенню, з наступних підстав. Згідно зі ст.30 ЦК України,\~цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до вимог\~ст. 39 ЦК України,\~фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється\~Цивільним процесуальним кодексом України. Згідно з вимогами ч.3\~ст. 296 ЦПК України,\~заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , про що 22.12.1976 року Ленінським відділом РАГСу м. Одесу складено актовий запис №2675, в якому в графі відомості про матір зазначено [PERSON] , в графі відомості про батька [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . 25.06.2009 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, який був зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис №497, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Під час реєстрації шлюбу, [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Отже, судом встановлено, що заявниця [PERSON] є матір`ю [PERSON] , а відтак у відповідності до вимог ч. 3 ст. 296 ЦПК України, має право на звернення до суду з заявою про визнання дочки недієздатною. Для визначення психічного стану [PERSON] , ухвалою суду від 12.07.2022 року призначено по справі судово-психіатричну експертизу. Згідно висновку судово-психіатричного експерта №366 від 17.08.2022 року, [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний, стійкий психічний розлад у вигляді «Деменції внаслідок важкої черепно-мозкової травми». Встановлено, що [PERSON] , за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Статтею 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89\~цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. (ст..110 ЦПК України). Оцінивши усі зібрані по справі докази, визнаючи вказаний висновок експертизи належним і допустимим доказом, суд вважає доведеним факто того, що [PERSON] , [INFO] , страждає психічним розладом, внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у зв`язку з чим останню за необхідне визнати недієздатною. Відповідно до ч.1\~ст. 41 ЦК України,\~над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно зі\~ст. 55 ЦК України,\~опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. У відповідності до положень ч.1\~ст. 60 ЦК України,\~суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Статтею 63 ч. 4 ЦК України\~встановлено, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як вже судом встановлено, заявниця [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Як вбачається з поданих до суду документів, [PERSON] за станом здоров`я протипоказань щодо призначення її опікуном не має, на наркологічному обліку не значиться, до кримінальної відповідальності не притягується, не знятої чи не погашеної судимості не має, в розшуку не перебуває, характеризується позитивно. Дане питання розглядалися радою опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради та 25.11.2022 року видано подання за №С-583/2 про доцільність призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , [INFO] . У поданні встановлено, що інформація про наявність інших осіб, у тому числі родичів, які бажають бути призначеними опікуном [PERSON] , відсутня. [PERSON] усвідомлює усю відповідальність прийнятого рішення, а також обізнаність про права, обов`язки та відповідальність опікуна. В судовому засіданні [PERSON] підтвердила беззаперечне усвідомлення відповідальності прийнятого рішення, а також обізнаність про права, обов`язки та відповідальність опікуна. Відповідно до\~статті 89\~ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до\~\~ ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. \~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. \~Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду \~Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши усі докази наявні в матеріалах справи, суд вважає за необхідне визнати [PERSON] недієздатною та встановити над нею опіку, призначивши [PERSON] її опікуном. Відповідно до ч. 6\~ст. 300 ЦПК України,\~строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Враховуючи вид психічного захворювання, яким страждає [PERSON] , тривалість цього захворювання, суд вважає необхідним встановити строк дії рішення про визнання останньої недієздатною терміном в два роки. Згідно вимог ч. 2\~ст. 299 ЦПК України\~судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним відносяться за рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved