Jurisdiction: civil
Date: 2022-12-01 00:00:00

[PERSON] звернулись до суду з позовом про зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні власністю, а згодом подав заяву про зміну предмету спору, відповідно до якої просить визнати право власності на реконструйовану квартиру. Свої вимоги обґрунтовують тим, що постійно вирішує проблеми побутового характеру, ремонтує належну йому квартиру [ADDRESS] , оплачує всі комунальні послуги. Заочним рішенням Франківського районного суду м. Львова від 13.10.2017 року позов задоволено, визнано за [PERSON] право власності на двохкімнатну житлову квартиру [ADDRESS] житловою площею 25,4 кв.м., загальною площею 49,8 кв.м. Частка: 1/1. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 24 січня 2018 року вищевказане рішення скасоване. 24 квітня 2019 року на адресу суду поступили письмові пояснення від ЛКП «Вулецьке», які мотивовані тим, що ЛКП «Вулецьке» у жодний спосіб не перешкоджає власнику володіти, користуватися чи розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Так, багатоквартирний будинок за адресою: [ADDRESS] , є п`ятиповерховим та складається із трьох підїздів, 32 квартир. Власне квартири [ADDRESS] знаходяться у третьому підїзді, в якому також знаходяться квартири з [ADDRESS] . Визнання права власності на спільне майно співвласників багатоквартирного будинку, а саме на цокольне приміщення порушує закон та права інших власників багатоквартирного будинку, які також мають право користуватися місцями загального призначення. На підставі вищевикладеного, просить відмовити в задоволені позову. В задоволенні клопотання представника ЛКП «Вулецьке», про залечення третіх осбі, - відмовлено. Закрито підготовче провадження у справі. В судове засідання позивач не з`явився, однак подав до суду заяву у якій просить позов задовольнити та розглядати справу у його відсутності. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце судового засідання. Так, в силу ст. 223 ЦПК України, неявка учасників не перешкоджає розгляду справи. З`ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що заявлений позов не підлягає до задоволення. Судом встановлено, що у відповідності до витягу з Державного реєстру з речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.08.2014р. №2582727 [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Вказане помешкання позивач отримав на підставі договору дарування від 20.08.2014р. Станом на 20 серпня 2014 року квартира позивача складалась з однієї житлової кімнати площею 12,4 кв.м. з комунальними вигодами. Загальна площа квартири становила 36,8 кв.м. Як зазначається позивачем, з метою покращення житлових умов проживання, ним здійснено розширення площі спірної квартири.а саме загальна площа складає 49,8 кв.м., житлова площа -25,4 кв.м. Крім того, позивач вказує, що не мав можливості оформити право власності на вищевказану площу в законному порядку. Як вбачається із поверхневого плану М1:100 (200) цокольного поверху, на ньому розиташована комора розмірами 13 кв.м. Так, судом встановлено, що позивач збільшив житлову площу за рахунок вищевказаної площі комори. Як вбачається із заяви позивача від 15.11.2022 мешканці будинку не проти щодо переобладнання його квартири, Згідно технічного висновку про відповідність здійсненого перепланування вимогам будівельних норм від 10.10.2022 року, перепланування квартири [ADDRESS] з розширенням за рахунок приєднання допоміжного приміщення в житлвоому будинку на [ADDRESS] у м.львові відповідає будівельним, санітарно - технічним та протипожежним нормам. Технічний стан на підставі проведеного інженерного обстеження, в цілому відповідає прогнозованому - придатний для подальшої експлуатації. Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Можливість виникнення права власності за рішення суду ЦК України передбачає у ст.ст. 335 та 376 ЦК України. У всіх інших випадках право власності набувається з інших не заборонених законом підстав, зокрема із правочинів (ч.1 ст. 328 ЦК України). Стаття 392 ЦК України, у якій йдеться про визнання права власності, набуте раніше на законних підставах, у тому випадку, якщо відповідач не визнає, заперечує або оспорює наявне в позивача право власності, а також у разі втрати позивачем документа, який посвідчує його право власності. (правова позиція Верховного суду України, викладенна в постанові від 07.10.2015 по справі №6-1622цс15). Судом встановлено, що багатоквартирний будинок за адресою: [ADDRESS] , є п`ятиповерховим та складається із трьох підїздів, 32 квартир. Власне квартири [ADDRESS] знаходяться у третьому підїзді, в якому також знаходяться квартири з [ADDRESS] . Дані факти ніким не оспорюються. Відповідно до ч.ч. 1,2,6 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна . Допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення). Спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Відповідно до п. 2\~ст. 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» власники квартир багатоквартирних будинків та жилої площі в гуртожитку є співвласниками допоміжних приміщень будинку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою і зобов`язані брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку і прибудинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку чи гуртожитках. Допоміжні приміщення (кладовки, сараї і т. ін.) передаються у власність квартиронаймачів безоплатно і окремо приватизації не підлягають. Відповідно до\~ст.\~5\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення права\~власності у\~багатоквартирному будинку»\~Спільне майно\~багатоквартирного будинку\~є спільною\~сумісною власністю\~співвласників. Спільне\~майно багатоквартирного\~будинку не\~може бути\~поділено між\~співвласниками,\~і такі\~співвласники не\~мають права\~на виділення\~в натурі\~частки із\~спільного майна\~багатоквартирного будинку. Кредитор\~співвласника не\~має права\~вимагати виділення\~частки із\~спільного майна\~багатоквартирного будинку\~в натурі\~для звернення\~стягнення на\~неї. Співвласник\~має право\~вільного доступу\~до технічної\~документації на\~багатоквартирний будинок. Замовник будівництва або попередній власник будинку зобов`язаний передати паспорт об`єкта будівництва та один примірник технічної документації на будинок згідно з переліком, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства, співвласникам в особі їх об`єднання або особі, уповноваженій співвласниками у передбаченому цим Законом порядку. У разі якщо об`єднання співвласників багатоквартирного будинку не створено та уповноважену особу не визначено, паспорт об`єкта будівництва та примірник технічної документації на будинок передаються управителю, якщо його обрано відповідно до закону. Конституційний Суд України у рішенні від 02 березня 2004 року у справі № 4-рп/2004 зазначив, що, аналізуючи порушені у конституційному зверненні і конституційному поданні питання щодо права власників приватизованих і неприватизованих квартир багатоквартирних будинків та органів місцевого самоврядування і місцевих державних адміністрацій розпоряджатися допоміжними приміщеннями, а також конструктивними елементами таких будинків (фундамент, несучі стіни, міжповерхові перекриття, сходові марші і т. ін.), Конституційний Суд України виходить з правової характеристики спільного майна власників квартир, конкретизованої у ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». У рішенні від 09 листопада 2011 року у справі № 14-рп/2011 Конституційний Суд України вказав, що за законодавством України допоміжне приміщення у дво- або багатоквартирному будинку, гуртожитку має своє функціональне призначення, яке полягає у забезпеченні експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців. Під поняттям «мешканці» треба розуміти власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень будинку, які проживають у будинку і становлять визначене коло суб`єктів, які реалізують право спільної власності на окремий її об`єкт - допоміжні приміщення. Крім того, таке функціональне призначення‚ як обслуговування дво- або багатоквартирного будинку‚ має і прибудинкова територія навколо нього, визначена актом на право власності чи користування земельною ділянкою. З цього випливає, що допоміжне приміщення може бути розташоване і поза межами дво- або багатоквартирного будинку.\~ Згідно ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. За вимогами статті\~12,\~80,\~81,\~83\~ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно із ст.6 ЦПК України,\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч.\~ст. 89 ЦПК України,суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 2 ст.16 ЦК України, \~способами захисту цивільного права та інтересів є припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право і інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно\~ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим . Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства,визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права,викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. На підставі вищенаведеного, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, судом встановлено, що позивач провів реконструкцію квартири з дотриманням архітектурно-будівельних норм і правил, права та інтереси інших осіб не порушені, а тому суд вважає, що позов слід задоволити та визнати за позивачем право власності на двохкімнатну житлову квартиру [ADDRESS] житловою площею 25,4 кв.м., загальною площею 49,8 кв.м. Частка: 1/1

Outcome: approved