Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-13 00:00:00

27.09.2022 року Баштанська окружна прокуратура Миколаївської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області звернулась до Казанківського районного суду Миколаївської області з вказаною позовною заявою до [PERSON] , третя особа на стороні позивача яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Казанківська селищна рада Баштанського району Миколаївської області про стягнення шкоди, завданої водним біоресурсам в сумі 112 676,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вироком Казанківського районного суду Миколаївської області від 02.08.2022 року у cпpaві № 478/516/22 [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вирок набрав законної сили 02.09.2022 року. Судом встановлено, що 23.05.2022 року [PERSON] близько 11.00 години за допомогою гумового човна, незаконного знаряддя лову (месинових сіток) видобув з річки Висунь, що неподалік с. Бурячки в бік с. Олександрівка Баштанського району (колишнього Казанювського району) Миколаївської області велику кількість живих водних біоресурсів, а саме - 6 особин карася сріблястого, 21 особину окуня, 2 щуки, 15 тарані та 4 линя, чим заподіяли шкоду водним біоресурсам України в cyмi 112 676 грн. Під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження питания про відшкодування [PERSON] шкоди, завданої незаконним водним добувним промислом, не вирішувалося. Також самим [PERSON] завдану шкоду у добровільному порядку не відшкодовано. Крім того, прокурор обгрунтував підстави для звернення до суду в інтересах держави тим, що управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області неналежним чином здійснює такий захист . В силу вимог\~ст.14 ЦПК України\~автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючу по цій справі суддю Іщенко Х.В. Ухвалою судді від 28 вересня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін по справі. Прокурор Мачушенко М.В. в судовому засідання позов підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені в ньому, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник позивача, управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області , в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримав. Відповідач в судове засідання двічі не з`явився за невідомими суду причинами, про місце, день та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином в порядку\~ ст. 128 ЦПК України, відзиву на позов або зустрічного позову не подав. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Казанківська селищна рада Баштанського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини їх неявки суду невідомі. Суд, враховуючи згоду позивача і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим відповідно до\~ ст. 280 ЦПК України провести заочний розгляд справи у відсутність відповідача. Суд, заслухавши пояснення прокурора , вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши додані до неї письмові документи в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Встановлюючи наявність підстав для представництва в суді прокурором інтересів держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області, суд дійшов таких висновків. Частиною 3, 4\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»\~передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. Відповідно до пункту 7.4 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 року №229 у редакції наказу від 27.11.2019 №504 (зі змінами), Управління має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. На підставі висновку судової інженерно-еколопчної експертизи Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 07.07.2022 на 13 арк. встановлено, що внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів, а саме - 6 особин карася сріблястого, 21 особину окуня, 2 щуки, 15 тарані та 4 линя в річці Висунь, неподалік с. Бурячки, в бік с. Олександрівка, Баштанського району ( колишнього Казанківського району ) Миколаївської області, розмір шкоди заподіяної порушенням природоохороннного законодавства становить 112 676 гривень 00 копійок. Згідно з повідомленням Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області Баштанській окружній прокуратурі № 1-16-9/572-22 від 13.09.2022, заходи щодо стягнення заподіяної шкоди [PERSON] в судовому порядку не вживались, у зв`язку з відсутність коштів, необхідних для сплати судового збору за пред`явлення позову. Баштанською окружною прокуратурою Миколаївської області за вихідним номером 52/3-3651 вих-22 від 23.09.2022 року було надіслано повідомлення управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області області про намір прокуратури звернутися до Казанківського районного суду Миколаївської області з позовною заявою в інтересах держави в особі управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням в сумі 112 676 гривень. Отже, оскільки суб`єкт владних повноважень, який виконує відповідні функції у спірних правовідносинах і має право на подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, не вжив відповідних заходів для захисту інтересів держави і не звернувся до суду в розумний строк після того, як прокуратура розпочала перевірку з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, а прокурор попередньо повідомив суб`єкта владних повноважень про намір звернутися до суду, останній має право на звернення до суду з цим позовом з метою захисту інтересів держави. Судом встановлені такі обставини. Вироком Казанківського районного суду Миколаївської області від 02.08.2022 року у cпpaві № 478/516/22 [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вирок набрав законної сили 02.09.2022 року. Судом встановлено, що 23.05.2022 року [PERSON] близько 11.00 години за допомогою гумового човна, незаконного знаряддя лову (месинових сіток) видобув з річки Висунь, що неподалік с. Бурячки в бік с. Олександрівка Баштанського району (колишнього Казанювського району) Миколаївської області велику кількість живих водних біоресурсів, а саме - 6 особин карася сріблястого, 21 особину окуня, 2 щуки, 15 тарані та 4 линя, чим заподіяли шкоду водним біоресурсам України в cyмi 112 676 грн. Під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження питания про відшкодування [PERSON] шкоди, завданої незаконним водним добувним промислом, не вирішувалося. Також самим [PERSON] завдану шкоду у добровільному порядку не відшкодовано. Крім того, прокурор обгрунтував підстави для звернення до суду в інтересах держави тим, що управління Державного агентства меліорації та рибного господарства. Висновком судової інженерно-еколопчної експертизи Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 07.07.2022 на 13 арк. встановлено, що внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів, а саме - 6 особин карася сріблястого, 21 особину окуня, 2 щуки, 15 тарані та 4 линя в річці Висунь, неподалік с. Бурячки, в бік с. Олександрівка, Баштанського району ( колишнього Казанківського району ) Миколаївської області , розмір шкоди заподіяної порушенням природоохороннного законодавства становить 112 676 гривень 00 копійок. В ході досудового розслідування та судового розгляду по кримінальному провадженню цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом до [PERSON] не заявлявся. Відповідно до ч. 6\~ст.82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Обставини незаконного вилову живих ресурсів та вина відповідачів не заперечувалась ним в ході судового розгляду цивільної справи. Отже, з врахуванням викладеного, суд вважає, що вина відповідачів у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. При цьому, правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються\~Законом України «Про тваринний світ»,\~Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»та\~Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища». Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Відповідно до вимог\~ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. За приписами\~ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п.4 ч.2\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У\~ст.1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістомст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставіпостанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч.4\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п.3.15, п.6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженихнаказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Внаслідок незаконних дій відповідача , а саме незаконного вилову водних біоресурсів у вигляді риби , завдано шкоду рибному господарству України на суму 112 676 гривень 00 копійок, що згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постиановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 рокує істотною шкодою. Вказана майнова шкода на теперішній час не відшкодована. Відповідно до ч.1 ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до частини четвертої\~статті 1193 ЦК Українисуд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданий фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Враховуючи встановлені судом обставини, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову прокурора, оскільки відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу в результаті незаконного вилову риби і своїми діями заподіяв збитки тваринному світу, розмір яких не можна зменшити, оскільки така шкода заподіяна кримінальним правопорушенням. Таким чином з відповідача на користь держави в особі Казанківської селищної ради підлягає стягненню шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним заняттям водним добувним промислом у сумі 112 676 гривень 00 копійок. Частиною 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Оскільки прокурор та позивач при подачі даної заяви у відповідності до положень п.6 ч.1\~ст.5 Закону України «Про судовий збір»\~звільнені від сплати судового збору, то відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1127,00 грн .

Outcome: approved