Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-27 00:00:00

У червні 2020 року ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж звернулося до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовом до [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електроенергії в розмірі 39906,25 гривень (а.с. 2-9). Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 червня 2020 року вказану цивільну справу передано на розгляд Жовтневому районному суду м. Запоріжжя за підсудністю (а.с. 13). 08 липня 2020 року справа надійшла до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя та, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2020 передана в провадження судді Скользнєвої Н.Г. (а.с. 19) В обґрунтування позовних вимог ПАТ «Запоріжжяобленерго» зазначило, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] та користується електроенергією на підставі особистого рахунку № [NUMBER] . При здійсненні перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, яке було проведено 21 березня 2019 року, рейдовою бригадою виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме здійснення дій, що призвели до зміни показів приладу обліку, про що було складено акт № 00143787 від 21.03.2019 р. та визначено обсяг і вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією і виписано рахунок на суму 39 906,25 грн. На підставі викладеного, просить суд стягнути з [PERSON] на користь ПАТ "Запоріжжяобленерго" в особі Запорізьких міських електричних мереж вартість не облікованої електроенергії в розмірі 39 906,25 грн., а також судовий збір. Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 7 вересня 2020 року позов публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ « Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж суму боргу в розмірі 39 906, 25 грн., а також судовий збір в розмірі 2 102,00 грн. (а.с. 46-48). Не погоджуючись з вказаним заочним рішення, відповідачка в особі представника - адвоката Богославського В.А. звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення (а.с. 64-65). Ухвалою суду від 4 листопада 2021 року заочне рішення суду 07 вересня 2020 року по справі скасовано; справа призначена до підготовчого судового засідання (а.с. 85-86). 22 листопада від відповідачки в особі представника - адвоката Богославського В.А. надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого акт про порушення складено не у присутності споживача або представника, примірник акту не надсилався споживачу. Позивач не повідомляв відповідача про дату проведення експертизи, проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення. Також зазначив, що контролер не мав можливості виявити порушення під час контрольного огляду, а енергопостачальник не наділений правом проведення експертизи пломб (трасологічної експертизи), та робити висновки щодо відповідності пломб відбиткам тавр, оскільки відповідним правом наділені виключно спеціалізовані організації. Окрім того, згідно описової частині акту за результатами зовнішнього огляду пломб лічильника та індикаторів впливу магнітного поля, вони не пошкоджені. Отже, оскільки комісія позивача не підтвердила факт дій споживача, що призвели до зміни показів засобу обліку, а саме використання пристрою вмонтованого в засіб обліку, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії здійснений незаконно та безпідставно. Тому, відповідач вважає, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження своїх позовних вимог, тому позовна заява не підлягає задоволенню (а.с. 92-93) Ухвалою суду від 3 грудня 2021 року продовжено підготовче провадження (а.с. 95-96). 3 лютого 2022 р. представник відповідачки - адвокат Богославський В.А. подав до суду відповідь НКРЕКП № 161/20.3/7-22 від 06.01.2022 р., відповідно до якого позивач не мав підстав для застосування положень Методики (а.с. 120-121). Ухвалою суду від 3 лютого 2022 року закрито підготовче провадження, справу призначена до судового розгляду (а.с. 105). Суд, вислухавши доводи представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у зв`язку з таким. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. В силу ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 614 Цивільного кодексу України,особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Судом встановлено, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» на підставі Договору № 513313143 від 13.03.2017 р., укладеного з [PERSON] , постачає електричну енергію на об`єкт, розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору (а.с. 126-127). 21.03.2019 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» при здійсненні рейдовою бригадою перевірки дотримання споживачами ПРЕЕ за адресою: [ADDRESS] , де основним споживачем електричної енергії є [PERSON] , було виявлене порушення, а саме: здійснення дій, що призвели до зміни показів приладу обліку, про що було складено акт № 00143787 від 21.03.2019 р. Перевірка проводилася в присутності іншого споживача - [PERSON] , яка підписала акт. Лічильник направлений на експертизу (а.с. 4). Згідно реєстру рекомендованих листів від 19.06.2019 р. [PERSON] та [PERSON] були запрошені на проведення експертизи та комісію (а.с. 129, 131). 25.06.2019 року було проведено експертизу лічильника, про що було складено відповідний акт за № 116, в якому зазначено, що лічильник зав. № 49074715 тип МС 3314-R1-А визнано непридатним, а пломби лічильника не відповідають зразкам відбитків тавр ПАТ «ЗАЕ» та ДП «Запоріжжястандартметрологія». Споживач під час проведення експертизи не була присутня (а.с. 7). Згідно протоколу засідання комісії з розгляду актів № 119 від 09.07.2019 року комісією прийнято рішення, що споживачем здійснено дії, що призвели до безоблікового споживання електричної енергії та відповідно до пунктів 8.2.6 Правил, визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, яка склала 39 906,25 грн. Споживач на засіданні комісії з розгляду актів не була присутня (а.с. 5). На час виникнення спірних правовідносин постачання електричної енергії фізичним особам регулювалось Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. та іншими законодавчими актами. Відповідно до ч.1 п. 8.4.1. Правил, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Згідно з ч. 2 п. 8.4.2. Правил, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії). Відповідно до завдання № 516 від 15.09.2017 р. абонент [PERSON] поставила свій підпис про те, що вона несе відповідальність за цілісність лічильника та шести пломб (а.с. 128). Відповідно до абзацу 1 пункту 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно до п. 8.4.4. Правил, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Позивачем до матеріалів справи додано акт проведення експертизи лічильника № 116 від 25.06.2019 року, за висновками якого було проведено нарахування вартості не облікованої електричної енергії. Обґрунтовуючи свої доводи про неправомірність акту проведення експертизи лічильника, представник відповідача посилається на висновки, які викладено у листах НКРЕКП №4326/20/8-20 від 29.10.20210 року та №329/20/8-21 від 27.01.2021 року та вважає що експертизу лічильника необхідно проводити спеціалізованою організацією (підприємством), а установа яка провела експертизу такою не є. Проте суд вважає такі доводи необґрунтованими з нижченаведених підстав. Відповідно до п. 1.3.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженому наказом Міністерства палива та енергетики України № 322 від 21.06.2003р., зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 07.07.2003р. за № 565/7886, експертиза лічильника проводиться у разі наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм. Пунктом 1.5 Положення передбачено, що проведення експертизи лічильників електричної енергії здійснюється комісією у складі представників енергопостачальника та територіального органу Держспоживстандарту. Як вбачається з акту № 116 від 25.06.2019 року експертиза проводилася комісією у складі представників ДРПО ПАТ «ЗОЕ» та інженера ДП «Запоріжжястандартметрологія». Пунктом 4.1 Положення передбачено, що у разі незгоди споживача з висновками комісії він має право вирішувати спірні питання в установленому законодавством порядку. У цьому випадку перевірений лічильник з пристосуваннями заниження показань електричної енергії (у разі їх наявності) пломбується відповідно до п. 2.3 Положення і зберігається в енергопостачальника до кінця вирішення спірних питань. З огляду на проведений вище аналіз вимог до експертного дослідження пошкодженого лічильника електричної енергії, суд не вбачає будь-яких порушень з боку позивача, а проведене ним дослідження, за наслідками якого складено акт № 116 від 25.06.2019 року, відповідає в повній мірі вимогам Положення. Відповідно до Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», НКРЕКП для ефективного виконання покладених на неї завдань має право приймати обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до її компетенції. Статтею 21 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що за результатами розгляду скарги споживачів щодо порушення їх прав та інтересів суб`єктами господарювання, що проводять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, вирішення спорів, НКРЕКП приймає рішення. Відповідно до положень статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та пункту 8.6 глави 8 Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 р. № 2133, рішення НКРЕКП оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення НКРЕКП підписуються Головою. Рішення НКРЕКП є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг. Положення про НКРЕКП, затверджене Указом Президента України від 14.03.1995 № 213/95 (з наступними змінами та доповненнями) передбачає, що основною формою роботи Комісії як колегіального органу є засідання. Комісія в межах своїх повноважень на основі та на виконання законодавства приймає рішення у вигляді постанов і розпоряджень. Разом з тим, лист НКРЕКП №161/20.3/7-22 від 06.01.2022 р. не є нормативно-правовими актами, не підлягають обов`язковому офіційному опублікуванню та не спрямовані на встановлення, зміну або відмову (скасування) правових норм. З огляду на зазначене лист не може бути прийнятим судом до уваги. Таким чином, акт № 116 від 25.06.2019 року експертизи пошкодженого лічильника відповідача є належним і допустимим доказом у справі, тому на його підставі з урахуванням затвердження акту про порушення № 00143787 від 21.03.2019 року рішенням комісії з розгляду актів позивач обґрунтовано визнав, що втручання відповідачів у роботу лічильника є підтвердженим. Також представник відповідачка заперечує з приводу належного повідомлення про час та місце проведення засідання комісії з розгляду актів та наголошує про те, що повідомлення про місце,час та дату проведення засідання комісії відповідачу не надходило. Також наполягає на тому факті, що йому не надсилалось розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Однак, представником позивача надано до матеріалів справи реєстри поштових відправлень, з яких вибачається що на адресу відповідача рекомендованим листом було надіслано запрошення на проведення експертизи лічильника разом з запрошенням на засідання комісії з розгляду актів. (а.с. 129-131) Таким чином, зібрані у справі докази вказують на наявність підстав для задоволення позову про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ Запоріжжяобленергов особі Запорізьких міських електричних мереж заподіяних збитків, внаслідок порушення Правил. Відповідно до ч. 1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved