Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-15 00:00:00

У жовтні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, у якому просив визначити йому додатковий строк три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] у місті Бровари Київської області. В обґрунтування позову зазначав, що [INFO] у місті Бровари Київської області померла його матір [PERSON] , на день смерті вона була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала померлій та його батькові [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на частку зазначеної квартири. За життя остання склала заповіт на його ім`я на все своє майно. Заяви про відмову від прийняття спадщини він не писав та відповідно нотаріусу таку заяву не подавав. [INFO] помер його батько [PERSON] , після його смерті він прийняв спадщину та отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на частку вказаної вище квартири, яка належала за життя померлому. 13 жовтня 2021 року він звернувся до нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері [PERSON] , проте нотаріус зазначив, що у визначений законом строк заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] він не подавав, на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем не проживав, тому він вважається таким, що спадщину не прийняв. Також нотаріусом рекомендовано йому звернутися до суду із позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті матері ним пропущений з поважних причин. Так, 07 листопада 2003 року шлюб між його батьками був розірваний, проте вони продовжували проживати разом за вказаною адресою, оскільки його батько часто хворів, матір змушена була здійснювати догляд за ним. У 2008 році на фоні гнітючого психологічного стану після смерті матері, хвороба його батька переросла в онкологію. Він залишився один проживати у зазначеній квартирі, він навідував його, здійснював за ним догляд, забезпечував батька усім необхідним, та щоб зайвий раз не травмувати психо-емоційний стан батька питання про оформлення спадщини після смерті матері не ставив, щоб не нагадувати зайвий раз про смерть близької людини, що могло нанести душевну травму та пришвидшити хід розвитку хвороби. Крім того, вважав, що наявність заповіту [PERSON] є достатньою підставою для отримання ним спадщини, тому він зможе у будь-який час звернутися до нотаріальної контори та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частку належної матері квартири. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив суд розглянути справу за його відсутності, позов підтримує в повному обсязі, просив суд його задовольнити. Відповідач Броварська міська рада Броварського району Київської області у судове засідання теж не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила суд розглянути справу за відсутності їхнього представника, проти задоволення позову не заперечує, що фактично свідчить про визнання позову відповідачем. З`ясувавши позицію сторін, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що визнання відповідачем позову закону не суперечить, прав, свобод чи інтересів інших осіб не порушує, суд вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову з наступних підстав. У ст. ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Згідно із ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У ст. 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (ч. 2 ст. 1236 ЦК України). У ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що позивач [PERSON] народився [INFO] , його батьком є [PERSON] , матір`ю [PERSON] , шлюб між останніми розірваний 07 листопада 2003 року. Із свідоцтва про право власності на житло від 29 липня 2002 року, виданого Фондом комунального майна Броварської міської ради Київської області, видно, що батькам позивача [PERSON] та [PERSON] в рівних частках на праві спільної сумісної власності належала квартира [ADDRESS] , загальною площею 52,1 м2, приватизована ними згідно із Законом України Про приватизацію держаного житлового фонду. 12 грудня 2006 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Броварської міської державної нотаріального контори Київської області Журавською В.В., зареєстрований в реєстрі за №\~1-5707, згідно із яким заповідала синові [PERSON] , позивачу у справі, все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, [INFO] у віці 59 років у місті Бровари Київської області померла матір позивача [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на день смерті майно, зокрема, на належну їй частку зазначеної вище квартири. Після смерті матері [PERSON] , спадкоємець за заповітом та за законом першої черги [PERSON] заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері чи заяву про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав. Із Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13 жовтня 2021 року №\~66846567 видно, що у Спадковому реєстрі інформація стосовно спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутня, що свідчить про те, що спадкова справа після її смерті не заводилася та спадщину після її смерті ніхто не приймав. [INFO] у віці 69 років у місті Бровари Київської області помер батько позивача [PERSON] , причина смерті: злоякісне новоутворення верхньої долі правої легені, що підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії [NUMBER] та довідки про причину смерті від 06 травня 2021 року. Із свідоцтва про право на спадщину за законом від 08 листопада 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Щербиною Т.В., зареєстрованого в реєстрі за №\~2586, вбачається, що спадкоємцем майна після смерті [INFO] [PERSON] є його син [PERSON] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з частки квартири [ADDRESS] , що належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29 липня 2003 року. На підставі зазначеного свідоцтва про право на спадщину, право власності на частку вказаної вище квартири зареєстровано за позивачем [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08 листопада 2021 року №\~283452157. Листом від 13 жовтня 2021 року за вих. №\~181/01-16 приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Щербина Т.В. на усне звернення позивача [PERSON] щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , яка буда зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , повідомила, що він у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] до нотаріальної контори (приватному нотаріусу) не подавав, на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем постійно не проживав, що підтверджується відміткою в паспорті громадянина України про реєстрацію місця проживання, тому згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України він вважається таким, який спадщину не прийняв. Нотаріусом позивачу [PERSON] рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови №\~7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 висловив правову позицію та зазначив, що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1)\~у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2)\~ці обставини визнані судом поважними. Позивач [PERSON] , як на поважність пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , посилався на те, що після розірвання шлюбу у 2003 році, його батьки залишилися проживати у квартирі [ADDRESS] , після смерті у 2008 році його матері, хвороба його батька переросла в онкологію, що підтверджується копією довідки про причину смерті [PERSON] від 06 травня 2021 року, батько проживав у вказаній квартирі один, він (позивач) провідував батька, доглядав за ним, забезпечував його усім необхідним, для того, щоб не турбувати батька та не травмувати його психо-емоційний стан питання про оформлення спадщини після смерті матері не ставив, щоб не нагадувати зайвий раз про смерть близької людини, що могло нанести душевну травму та пришвидшити розвиток хвороби батька. Крім того, вважав, що наявність на його ім`я заповіту матері [PERSON] є достатньою підставою для отримання ним спадщини та оформлення на себе в порядку спадкування після смерті матері права власності на належну їй частку зазначеної квартири. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За змістом ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач Броварська міська рада Броварського району Київської області проти задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечує, а також той факт, що спадкоємці за законом, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] , відсутні, суд дійшов висновку про можливість задоволення позову та визначення позивачеві додаткового строку терміном три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері. На підставі викладеного,

Outcome: approved