Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-20 00:00:00

18 січня 2022 року представника заявника [PERSON] звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, якою просив : встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , [INFO] , яка проживав в [ADDRESS] , і помер [INFO] , та [PERSON] [INFO] , яка проживає в [ADDRESS] , проживали однією сім`єю більше як п`ять років до дня смерті [PERSON] . Заявлені вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить Ѕ частка у праві спільної власності на земельну ділянку, яку він отримав у власність в порядку спадкування після свого батька [PERSON] , який помер у [INFO]. Спадкова справа щодо майна [PERSON] заведена за заявою дружини батька (мачухи) [PERSON] . Таким чином, заявник не являється кровним родичем спадкодавця та не належить до 1-3, 5 черг спадкоємців, які мають право на спадкування за законом. Разом з тим, заявник та спадкодавець тривалий час (більш ніж 5 років) були зареєстровані та проживали в одному будинку за адресою : [ADDRESS] . Крім спільної адреси місця проживання, фактично заявник та спадкодавець проживали однією сім`єю, тобто були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Спадкодавець зловживав алкогольними напоями, тому після смерті його батька в [INFO] (чоловіка заявника), заявник до дня смерті [PERSON] здійснювала догляд за заявником, несла матеріальні затрати на його лікування та поховання. Отже, заявник вважає, що вона є спадкоємцем четвертої черги. У зв`язку з цим, заявник змушена звернутися до суду із даною заявою за захистом своїх спадкових прав. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2022 року провадження у справі відкрито та призначено розгляд справи. Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, натомість представник заявника подав до суду заяву, якою підтримав заявлені вимоги та просив розгляд справи проводити у його відсутність. Від заінтересованої особи Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області надійшла заява про розгляд справи без участі їхнього представника, просить вирішити спір за наявними матеріалами справи. Свідки надали письмові пояснення по суті справи. Суд, дослідивши подані учасниками справи заяви, письмові пояснення свідків, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області 02 січня 2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить Ѕ частка у праві спільної власності на земельну ділянку, яку він отримав у власність в порядку спадкування після свого батька [PERSON] , який помер у [INFO]. Родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] підтверджуються копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Гірською сільською радою Бориспільського району Київської області 28 вересня 1974 року. Спадкова справа щодо майна [PERSON] заведена Бориспільською районною державною нотаріальною конторою за заявою дружини батька (мачухи) [PERSON] , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 67977235 від 28.12.2021 року. Родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] підтверджуються копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого Гірською сільською радою Бориспільського району Київської області 20 березня 1991 року. Таким чином, заявник не являється кровним родичем спадкодавця та не належить до 1-3, 5 черг спадкоємців, які мають право на спадкування за законом, тому нотаріусом було ввдмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за зщаконом на спадкове майно після смерті [PERSON] . Вказане підтверджується листом державного нотаріуса Скрипки А.О. за № 2213/02-14 від 28.12.21 року. Разом з тим, заявник та спадкодавець тривалий час (більш ніж 5 років) були зареєстровані та проживали в одному будинку за адресою : [ADDRESS] . Крім спільної адреси місця проживання, фактично заявник та спадкодавець проживали однією сім`єю, тобто були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Спадкодавець зловживав алкогольними напоями, тому після смерті його батька в [INFO] (чоловіка заявника), заявник до дня смерті [PERSON] здійснювала догляд за заявником, несла матеріальні затрати на його лікування та поховання. Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області 06.12.2021 року за № 3803-02-28-21, [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою : [ADDRESS] з 1995 року по день смерті [INFO] . На момент смерті [PERSON] з ним в будинку проживала та зареєстрована його батька дружина [PERSON] з 1993 року і по даний час. Більше ніхто не був зареєстрований і не проживав. Вказане також підтверджується письмовими поясненнями свідків. Так, свідок [PERSON] повідомила суду, що [PERSON] є її сусідкою, вона її добре знає з 1989 року, коли вони разом із сім`єю переїхали в с. Гора, та оселились по сусідству. [PERSON] проживає в [ADDRESS] . За вказаною адресою також проживав [PERSON] . Вони між собою доводяться мачуха та пасинок. Відносини між [PERSON] та [PERSON] були як між членами сім`ї. Вони проживали в одному будинку, вели спільне господарство, обробляли город, доглядали за домашніми тваринами. Джерелом їхнього доходу була пенсія [PERSON] , вона і сплачувала комунальні платежі. Крім того, останні роки [PERSON] перед смертю зловживав алкогольними напоями та хворів, догляд за ним здійснювала [PERSON] та витрачала свою пенсію на його лікування. Після смерті [PERSON] здійснила його поховання. Про інших родичів [PERSON] та [PERSON] не відомо. Свідок [PERSON] надала суду письмові пояснення, згідно яких встановлено, що [PERSON] є її сусідкою, вона її добре знає з 2010 року, коли вона переїхала з м. Київ в с. Гора та почала проживати там зі своїм чоловіком. [PERSON] проживає в [ADDRESS] . За вказаною адресою також проживав [PERSON] . Вони між собою доводяться мачуха та пасинок. Відносини між [PERSON] та [PERSON] були як між членами сім`ї. Вони проживали в одному будинку, вели спільне господарство, обробляли город, доглядали за домашніми тваринами. Джерелом їхнього доходу була пенсія [PERSON] , вона і сплачувала комунальні платежі. Крім того, останні роки [PERSON] перед смертю зловживав алкогольними напоями та хворів, догляд за ним здійснювала [PERSON] та витрачала свою пенсію на його лікування. Після смерті [PERSON] здійснила його поховання. Про інших родичів [PERSON] та [PERSON] не відомо. Свідок [PERSON] надала суду письмові пояснення, відповідно до яких [PERSON] є її сусідкою, вона її добре знає з 1980 року. [PERSON] проживає в [ADDRESS] . За вказаною адресою також проживав [PERSON] . Вони між собою доводяться мачуха та пасинок. Відносини між [PERSON] та [PERSON] були як між членами сім`ї. Вони проживали в одному будинку, вели спільне господарство, обробляли город, доглядали за домашніми тваринами. Джерелом їхнього доходу була пенсія [PERSON] , вона і сплачувала комунальні платежі. Крім того, останні роки [PERSON] перед смертю зловживав алкогольними напоями та хворів, догляд за ним здійснювала [PERSON] та витрачала свою пенсію на його лікування. Після смерті [PERSON] здійснила його поховання. Про інших родичів [PERSON] та [PERSON] не відомо. Згідно ч.ч. 1,2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п. Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну «сімейне життя», вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зав`язків. Так, у справі «Ельсхольц проти Німеччини» суд визначив, що «поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати інші «сімейні» зв`язки, коли сторони проживають разом поза шлюбом». Частиною 2 ст. 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Відповідно до листа Верховного суду України «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 р., суд вправі розглядати справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу за таких умов: має місце спільне проживання чоловіка та жінки однією сім`єю, термін спільного проживання (не менше п`яти років); мета встановлення факту (розподіл спільно набутого майна, спадкування за законом), крім того, важливою складовою є відсутність спору про право. Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», до спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Встановлення в судовому порядку факту проживання однією сім`єю заявника з померлим необхідно для вирішення питання щодо прийняття спадщини після його смерті. Дослідивши докази в їх сукупності, враховуючи положення ст. 3 Сімейного кодексу України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом та мають взаємні права та обов`язки, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що заявник проживала однією сім`єю разом з [PERSON] більше як п`ять років до дня смерті [PERSON] . За таких обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення вимог в повному обсязі.

Outcome: approved