Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-13 00:00:00

Представник [PERSON] та [PERSON] звернувся до суду, в інтересах останніх, із заявою про встановлення факту родинних відносин, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] . Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є її доньки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , обидві мають громадянство Республіки Білорусії хоча і народжені в Україні та тривалий час в ній проживали. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, що складається із земельної ділянки належної на праві приватної власності спадкодавцю на підставі державного акта серії ІІ-КР № 037154. Постановою державного нотаріуса від 07.12.2021 року відмовлено заявницям у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом по Ѕ частки кожному після смерті матері [PERSON] на земельну ділянку належну спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на землю серія ІІ-КР № 037154, виданого Новоархангельською селищною радою Новоархангельського району Кіровоградської області 26 грудня 2001 року в зв`язку з тим, що не підтверджено родинні відносини спадкоємців зі спадкодавцем. Така обставина виникла через те, що спадкоємці в зв`язку із заміжжям змінили свої прізвища, які в свою чергу у них і залишилися після розірвання шлюбів, проте згідно чинного законодавства Республіки Білорусії після розірвання шлюбу свідоцтво про його реєстрацію скасовується та в архівному відділі не зберігається. Отже у заявників відсутні свідоцтва про реєстрацію шлюбів, які необхідно надати нотаріусу для встановлення родинних відносин з метою видачі свідоцтва на спадщину. Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] матір`ю [PERSON] є [PERSON] . Відповідно до довідки від 01.04.2021 року № 694, виданої відділом реєстрації актів цивільного стану Новополоцького міськвиконкому, підтверджується зміна прізвища [PERSON] на [PERSON] і про те, що після розірвання шлюбу 24.12.1997 року зміни, виправлення, доповнення в запис акту про укладання шлюбу не вносилися. Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] матір`ю [PERSON] є [PERSON] (в прізвищах допущено помилки правильно [PERSON] ). Відповідно до довідки від 15.04.2021 року № А-01541, виданої Відділом РАЦС Адміністрації Златоустівського міського округу Челябінської області, підтверджується зміна прізвища [PERSON] на [PERSON] , також в зазначеній довідці наявна відмітка про розірвання шлюбу. 01.02.2022 року з метою отримання копії свідоцтва про одруження [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ), або архівні відомості з книг державної реєстрації актів цивільного стану у вигляді довідки, витягу, відомостей до Новоархангельського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) (заінтересована особа) було направлено адвокатський запит. 02.03.2022 року Новоархангельський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) повідомив, що у зв`язку із введенням в країні військового стану доступ до державного реєстру актів цивільного стану громадян тимчасово заблоковано, тому видати довідку про шлюб громадян [PERSON] та [PERSON] не є можливим. Одночасно підтверджено, що в архіві відділу зберігається актовий запис про шлюб № 3 від 11.01.1954 року, складений на громадян [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] присвоєно прізвище після реєстрації шлюбу йому - [PERSON] , їй - [PERSON] . Також з метою встановлення фактичнихобставин, що мають значення для справи старостою Ганнівського старостинського округу було видано довідку № 35 від 21.02.2022 року проте, що згідно з відомостями, що відображені в реєстрах, сформованих на підставі погосподарської книги Ганнівської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області (погосподарська книга не збереглися), гр. [PERSON] [INFO] дійсно була зареєстрована та проживала на території Ганнівської сільської ради в с. Червінка з березня 1955 року по листопад 1956 року разом з чоловіком [PERSON] ( [INFO] ) та доньками [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ). Відтак необхідно в судовому порядку встановити факт, що [PERSON] та [PERSON] є доньками [PERSON] . Факт того, що [PERSON] та [PERSON] є доньками [PERSON] та рідними сестрами підтверджується показами свідків та документами, що додаються до заяви. Справа підсудна Новоархангельському районному суду Кіровоградської області. Просив суд встановити факт родинних відносин, а саме, що померла [INFO] [PERSON] [INFO] є рідною матір`ю [PERSON] [INFO] (податковий номер: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ); встановити факт родинних відносин, а саме, що померла [INFO] [PERSON] [INFO] є рідною матір`ю [PERSON] [INFO] (податковий номер: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ). Представник заявників в судовому засіданні заяву про встановлення факту родинних відносин підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити. Заінтересована особа - представник Новоархангельського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Суд вважає, що справу можливо розглянути за відсутності представника зазначеного органу. Свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні суду пояснили, що вони за життя знали померлу та знають заявниць. В 1976 році заявниці виїхали до республіки Білорусь, де і проживають і на даний час. В побуті заявниці і померла поводили один до одного, як діти та мама відповідно. Вони дуже часто спілкувались, радились один з одним, підтримували один одного. Останні роки життя заявниці допомагали померлій мамі в міру своїх можливостей. Після смерті [PERSON] займалась її похованням. Стверджували, що заявниці та покійна дійсно були рідними, померла доводилась їм рідною мамою. Заслухавши представника заявниць, свідків та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 7 ст. 19 ЦПК України). Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 1 та 2 ст. 2 ЦПК України). Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України). П. 5 ч. 1 ст. 293 ЦПК України регламентує, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України). П. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Як вбачається з матеріалів цивільної справи, заявниці є громадянками іншої держави -Білорусь, тобто у справі присутній іноземний елемент. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України. Дефініція іноземного елемента дана у п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про міжнародне приватне право» зокрема це - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави. Відповідно до ст. 496 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі - іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. У випадках, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом може бути визначено за угодою сторін. Положення ст. 316 ЦПК України стосовно визначення підсудності справ за заявами фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, стосуються тільки громадян України. В нашому випадку підсудність справ визначається, виходячи із положень ст. ст. 76, 77 Закону України «Про міжнародне приватне право». З приписів ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» вбачається, що суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: 1) якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; 2) якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача; 3) у справах про відшкодування шкоди, якщо її було завдано на території України; 4) якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні; 5) якщо у справі про відшкодування шкоди позивач - фізична особа має місце проживання в Україні або юридична особа - відповідач - місцезнаходження в Україні; 6) якщо у справі про спадщину спадкодавець у момент смерті був громадянином України або мав в Україні останнє місце проживання; 7) дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України; 8) якщо у справі про визнання безвісно відсутнім або оголошення померлим особа мала останнє відоме місце проживання на території України; 9) якщо справа окремого провадження стосується особистого статусу або дієздатності громадянина України; 10) якщо справа проти громадянина України, який за кордоном діє як дипломатичний агент або з інших підстав має імунітет від місцевої юрисдикції, відповідно до міжнародного договору не може бути порушена за кордоном; 11) якщо у справі про банкрутство боржник має місце основних інтересів або основної підприємницької діяльності на території України; 12) в інших випадках, визначених законом України та міжнародним договором України. Ст. 77 Закону України «Про міжнародне приватне право» визначає, що підсудність судам України є виключною у таких справах з іноземним елементом: 1) якщо нерухоме майно, щодо якого виник спір, знаходиться на території України, крім справ, що стосуються укладення, зміни, розірвання та виконання договорів у рамках державно-приватного партнерства, укладених Кабінетом Міністрів України, згідно з якими нерухоме майно є об`єктом такого партнерства, а спір не стосується виникнення, припинення та реєстрації речових прав на такий об`єкт; 2) якщо у справі, яка стосується правовідносин між дітьми та батьками, обидві сторони мають місце проживання в Україні; 3) якщо у справі про спадщину спадкодавець - громадянин України і мав в ній місце проживання; 4) якщо спір пов`язаний з оформленням права інтелектуальної власності, яке потребує реєстрації чи видачі свідоцтва (патенту) в Україні; 5) якщо спір пов`язаний з реєстрацією або ліквідацією на території України іноземних юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців; 6) якщо спір стосується дійсності записів у державному реєстрі, кадастрі України; 7) якщо у справах про банкрутство боржник був створений відповідно до законодавства України; 8) якщо справа стосується випуску або знищення цінних паперів, оформлених в Україні; 9) справи, що стосуються усиновлення, яке було здійснено або здійснюється на території України; 10) в інших випадках, визначених законами України. Згідно із роз`ясненням президії Вищого господарського суду України від 31 травня 2002 року № 04-5/608 «Про деякі питання практики розгляду справ за участю іноземних підприємств і організацій» питання, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом (хоча б один учасник правовідносин є іноземцем, особою без громадянства або іноземною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який впливає на виникнення, зміну або припинення правовідносин, мав чи має місце на території іноземної держави), у тому числі й питання підсудності судам України справ за участю іноземного елемента, вирішуються згідно із Законом України «Про міжнародне приватне право». З огляду на зазначені норми закону суд констатує, що дана справа підсудна Новоархангельському районному суду Кіровоградської області на підставі положень п. 6 та 7 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право». Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Принципом верховенства права, визнається, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Як вбачається з матеріалів цивільної справи, заявниця [PERSON] народилася [INFO] в с. Мар`янівка Новоархангельського району Кіровоградської області, її батьком записано [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (світлокопія свідоцтва про народження серії [NUMBER] ) /а.с.27/. Зі світлокопії довідки, що містить дані із запису акту про укладання шлюбу від 01 квітня 2021 року № 694 вбачається, що шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірвано на підставі запису акту про розірвання шлюбу № 661, здійсненим 24 грудня 1997 року відділом РАЦС Новополоцького міськвиконкому /а.с.28, 29-30/. Відповідно до світлокопії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] в с. Лозоватка Новоархангельського району Кіровоградської області, її батьком записано [PERSON] , матір`ю - [PERSON] /а.с.31/. Зі світлокопії довідки про укладення шлюбу №А-01541 вбачається, що 07 лютого 1975 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Бюро РАЦС виконавчого комітету Златоустівської міської Ради депутатів Челябінської області /а.с.32,33-34/. Відповідно до світлокопії інформації, наданої Новоархангельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), в архіві відділу зберігається актовий запис про шлюб № 3 від 11 січня 1954 року, складений на громадян [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Присвоєно прізвища після реєстрації шлюбу: йому - [PERSON] , їй - [PERSON] /а.с.37/. Згідно світлокопії довідки Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області №375 від 21.02.2022 року, згідно з відомостями, що відображені в реєстрах, сформованих на підставі погосподарської книги Ганнівської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області (погосподарська книга не збереглася), гр. [PERSON] [INFO] дійсно була зареєстрована та проживала на території Ганнівської сільської ради с. Червінка з березня 1955 року по листопад 1956 року разом з чоловіком [PERSON] ( [INFO] ), та доньками - [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] )/а.с.38/ Матеріали справи містять світлини, на яких зображена сім`я [PERSON] , в тому числі заявниці з батьками, як зазначив при пред`явленні їх (світлин) в ході судового засідання свідок [PERSON] /а.с.40-44/. [INFO] в смт Новоархангельськ Кіровоградської області померла [PERSON] - світлокопія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] /а.с.6,76/. За життя [PERSON] зробила заповідальне розпорядження, відповідно до якого належний їй житловий будинок разом з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах /а.с.77/. Крім того, за життя [PERSON] належала земельна ділянка № [NUMBER] , площею 5,74 га, яка розташована на території Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області - світлокопія державного акту серії ІІ-КР № 037154 /а.с.90/. Зі світлокопій заяв вбачається, що заявниці зверталися із заявами про прийняття спадщини до Новоархангельської державної нотаріальної контори, реалізовували вони своє право через свого представника [PERSON] /а.с.82,83/. 17.07.2002 року Новоархангельською державною нотаріальною конторою було видано свідоцтво про право на спадщину, відповідно до якого спадкоємцями майна гр. [PERSON] , яка померла [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] /а.с.81/. 07 грудня 2021 року своєю постановою державний нотаріус Новоархангельської державної нотаріальної контори відмовила заявницям у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю документів, підтверджуючих родинні відносини. /а.с.119-120/. Відповідно до роз`яснень, які містяться в пунктах 1, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. З аналізу зазначених вище положень закону слідує, що окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд про розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян. Окреме провадження - це один з трьох видів проваджень у суді першої інстанції, де розглядається визначене судом коло справ, загальною рисою яких є відсутність у них спору про право і метою яких є становлення юридичного факту або стану. У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору. Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. В нашому випадку підтвердження факту родинних відносин заявниць з померлою необхідний їм (заявницям) для одержання в державній нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. З огляду на викладене, на думку суду, досліджені письмові докази та показання свідків переконливо вказують, що [PERSON] , яка померла [INFO] в смт Новоархангельськ Кіровоградської області знаходиться в безпосередньому родинному зв`язку та доводиться рідною матір`ю заявницям, а тому заява підлягає задоволення в повному обсязі. На підставі наведеного та

Outcome: approved