Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-13 00:00:00

02 грудня 2020 року від [PERSON] до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява до [PERSON] , за результатом\~розгляду якої\~позивачка просить стягнути з відповідачки на її користь матеріальну шкоду у розмірі 15 218,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 14 500,00 грн. Позов обґрунтовано таким. Позивачка зареєстрована та проживає на п`ятому поверсі восьмиповерхового будинку за адресою: [ADDRESS] . Поверхом вище, над квартирою позивачки, розташована квартира [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] 03.08.2020 року зі стелі квартири позивачки почала текти вода. Для врегулювання конфлікту вона звернулася до керівництва ОСББ «На Поштовій». Комісією ОСББ «На Поштовій» був складений Акт, відповідно до якого залиття квартири [ADDRESS] відбулось з вини жильців квартири [ADDRESS] , через несправність зливного бачку, негерметичні з`єднання системи подачі холодної води та відводу стоків у туалетній кімнаті № 123. 13.08.2020 року квартиру позивачки вдруге було затоплено. Згідно з Актом вдруге трапилась аварія системи холодного водопостачання та каналізації з бочку та унітазу у квартирі відповідачки. Згідно зазначеного Акту обсяг заподіяної шкоди становить: ванна кімната: стеля - 1,83 кв. м.; коридор: стеля - 1 кв.м., стіна-6 кв.м.; туалет: стеля - 0,90 кв. м., стіна - 0,935 кв. м.; кухня: стеля 1 кв.м., стіна 4,5 кв.м.; електричні вимикачі, розетки, світильники - 3 шт. Відповідач [PERSON] відмовилася ознайомлюватися та підписувати акт. Згідно звіту КП «Запоріжремсервіс» будівельно-технічного дослідження вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] в поточних цінах станом на 28 вересня 2020 року становить 15\~218,00 грн. Окрім того, внаслідок залиття квартири позивачці було завдано моральну шкоду, яка виразилась в емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормально користуватися ним без проведення ремонту. Також через залиття квартири було порушено звичний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Антисанітарні умови в квартирі внесли дискомфорт у побут та умови проживання. Зокрема, порушення звичайного способу життя проявляється у тому, що станом на сьогодні, з моменту першого затоплення та на день подання позовної заяви це 4 місяці, відсутнє світло у туалеті, кухні та ванній кімнаті. Відтак, позивач вимушена застосовувати додаткові засоби для використання зазначених кімнат за їх призначенням, а також звертатися до сусіда з проханням приготувати їжу. Разом з цим, пошкоджені шпалери на стінах, стелях, пошкоджене декоративне фарбування, з`явилася цвіль ті грибкові утворення на стінах. Відмова відповідача у добровільному порядку відшкодовувати завдані збитки створило ситуацію правової невизначеності та відчуття безсилля. Відтак, враховуючи відсутність з боку відповідача будь-які дій задля зменшення негативних наслідків, просить стягнути з неї моральну шкоду в розмірі 14\~500,0 грн.(а.с. 2-6, 99-100). 15 червня 2021 року від відповідачки [PERSON] в особі представника адвоката Кравченко О.В. до суду надійшов відзив, відповідно до якого відповідачка позовні вимоги не визнає з таких підстав. На підтвердження розміру заподіяної шкоди [PERSON] надала зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва та локальний кошторис на будівельні роботи станом на 28.09.2020, що складені фахівцями КП «Запоріжремсервіс» ЗМР. Зазначені кошториси є допустимими доказами вартості заподіяної шкоди за умови наявності повноважень особи, яка їх склала. Такі повноваження мають підтверджуватися сертифікатом архітектора, який зареєстрований у реєстрі сертифікованих архітекторів. Надані позивачем кошториси містять лише підписи осіб, які їх склали, причому підписи на локальному кошторисі не скріплені печаткою. Доказів наявності повноважень у вказаних осіб на проведення розрахунку майнової шкоди позивач також не надав. Більш того, проведення оціночної діяльності з визначення вартості заподіяних збитків (КВЕД 74.90) не входить до переліку видів діяльності КП «Запоріжремсервіс» ЗМР. Отже кошториси не є допустимими доказами визначення вартості заподіяної шкоди. Позивачка вимагає відшкодувати шкоду, що завдана їй 13 серпня 2020 року. Саме про це складені : Акт про залиття квартири від 17.08.2020 та Акт про наслідки залиття житлового приміщення № 1/8 від 17.08.2020. За таких обставин Акт про залиття квартири від 06.08.2020 не є належним доказом у цій справі. Наданий позивачем Акт про залиття квартири не затверджений головою обслуговуючої організації - ОСББ «На Поштовій», що суперечить Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, які зареєстровані в МЮУ 25 серпня 2005 року №927/11207 (пункт 2.3.6 Правил). Окрім того, із поданих Актів вбачається, що вони складені за наслідком обстеження квартири [ADDRESS] , яка належить позивачці. Водночас комісія дійшла висновку, що причиною залиття є несправність зливного бачку у квартирі відповідачки. Утім, представники комісії до квартири відповідача жодного разу не заходили, тому невідомо як саме вони могли встановити негерметичне з`єднання системи подачі холодної води та відведень стоків у туалетній кімнаті та кухні у квартирі [ADDRESS] . Твердження [PERSON] про відмову [PERSON] від ознайомлення та підписання Актів від 17.08.2020 не відповідає фактичним обставинам справи. Відповідачка [PERSON] не була присутня під час обстеження квартири позивачки, оскільки постійно мешкає у місті Києві. Акти складені за її відсутності, тож відмовитись від їх підписання вона не могла, оскільки нічого про це не знала. За таких обставин, подані позивачем акти не можуть вважатися допустимими та достовірними доказами протиправності діяння та причинного зв`язку між протиправним діянням та заподіяною шкодою. З огляду на викладене, позовна вимога про відшкодування майнової шкоди задоволенню не підлягає. Однією з обов`язкових умов відшкодування моральної шкоди є протиправність діяння, яке її спричинило, а доказів протиправності діяння відповідача щодо залиття квартири позивач не надав. Відтак, вимога про відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягає. До того ж, обставини, на які посилається [PERSON] як на вираження емоційного стресу та душевних страждань, жодними доказами не підтверджені. Зокрема, не надано доказів відсутності світла у квартирі позивача протягом 4 місяців, фотографії стін квартири позивача не містять дати їх здійснення (а.с. 135-138). Ухвалою суду від 3 грудня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по зазначеній справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче судове засідання (а.с. 38-39). Ухвалою суду від 21 січня 2021 року продовжено строк\~проведення підготовчого\~провадження (а.с. 50-51). 18\~лютого 2021\~року позивачкою\~подана заява\~про збільшення\~позовних вимог.\~Таке рішення\~позивачки зумовлено тим, що ціни на будівельні матеріали і на відновлювальні роботи стрімко зросли, тому остаточно позивач просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 25 218,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 14 500,00 грн. (а.с. 99-100). Ухвалою суду від 10 березня 2021 року підготовче\~провадження закрито, справа призначена до судового розгляду по суті (а.с. 101-102). 20 травня 2021 року від представника позивачки до суду надійшла заява про залишення без розгляду заяви її довірителя про збільшення позовних вимог (а.с. 125). Ухвалою суду від 20 травня 2021 року заява [PERSON] про збільшення позовних вимог залишено без розгляду; продовжено розгляд\~справи за\~позовом в редакції від 1 грудня 2020 року (а.с. 126-127). \~Одночасно з подачею відзиву на позов представником відповідача [PERSON] адвокатом Кравченко О.В. подано клопотання про призначення у цій справі судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 149-150). 30 червня 2021 року від [PERSON] , в особі представника адвоката Шерстюк А.О. надійшла відповідь на відзив та відзив на клопотання про призначення по справі експертизи, з яких вбачається, як на думку сторони позивачки , що Акт від 06.08.2020 р. є належним доказом та підписано головою правління ОСББ «На Поштовій» та складений при огляді квартири [ADDRESS] , що можуть підтвердити свідки, які її оглядали. Доводи відповідачки про те, що вона не знала про складання акту не відповідають дійсності. На момент залиття квартири позивачки в квартирі відповідачки мешкали племінник [PERSON] та його товариш. Тому відповідачці неодноразово повідомлялося про залиття квартири та складання Актів шляхом телефонного зв`язку та надіслання повідомлень через застосунок Viber. Окрім того, вимога про відшкодування шкоди та Акти надсилалися засобами поштового зв`язку. Щодо клопотання про призначення експертизи, зазначено, що з моменту залиття квартири [ADDRESS] та на дату подання відповідачкою клопотання про призначення експертизи минув майже рік. Враховуючи обставини значного розриву у часі, сторона позивача не впевнена в тому, що відповідачкою не проведено ремонтних робіт за цей період, з метою усунення недоліків згідно актів, а відтак можливості правильного вирішення поставлених питань експерту, запропонованих відповідачкою. Запропоновано додаткові питання для експерта (а.с. 151-154). Ухвалою суду від 5 липня 2021 року по справі призначено судову\~будівельно-технічну\~експертизу,\~проведення\~якої було\~\~доручено Запорізькому\~науково-дослідному\~експертно-криміналістичному\~центру МВС\~України.\~Оплату за\~проведення експертизи\~покладено на\~позивачку \~ [PERSON] за\~розв`язання четвертого\~та п`ятого\~питань;\~на відповідачку\~ [PERSON] \~за розв`язання\~першого,\~другого та\~третього питань.\~Зобов`язано\~сторони по\~справі не\~чинити перешкоди\~у проведенні\~експертизи,\~надавши на\~першу вимогу\~експерта документи,\~інформацію,\~доступ до\~об`єктів нерухомого\~майна,\~необхідних для\~проведення експертизи.\~Зупинено провадження\~у\~справі\~ на час проведення експертизи (а.с. 155-158). 18 жовтня 2021 року від директора Запорізького НДКЦ МВС України до суду надійшло клопотання про витребування технічної документації на об`єкти дослідження та забезпечення доступу експерта до об`єктів дослідження. Також зазначено, що запитання стосовно об`єкта дослідження № 1 можуть бути вирішені у разі відсутності проведення будь-яких ремонтних робіт у коридорі, туалеті, ванній кімнаті та кухні після можливого залиття. А третє та п`яте запитання виходить за межі спеціальних знань судового експерта з проведення будівельно-технічних досліджень, що унеможливлює надання відповідей на зазначені запитання. Ухвалою суду від 5 листопада 2021 року зобов`язано [PERSON] \~та\~ [PERSON] надати Запорізькому НДЕКЦ МВС України технічні паспорти на об`єкти дослідження, забезпечити доступ експерта до об`єктів дослідження. Виключено із списку третє та п`яте запитання. Зобов`язано сторони за домовленістю оплатити вартість проведення експертизи, надавши експертові один документ про її оплату (а.с. 171-172). \~1 грудня 2021 року на адресу суду надійшло повідомлення про неможливість проведення вказаної експертизи через те, що станом на 24.11.2021 р. не надано додаткових матеріалів, не забезпечено доступу експерта до об`єктів дослідження, не сплачено вартість експертизи (а.с. 180). Ухвалою суду від 6 грудня 2021 року провадження по справі відновлено (а.с. 181). В суді позивачка позовні вимоги в первісній редакції підтримала, просила їх задовольнити. Відповідачка та її представник в судове засідання не з`явилися ; про причину неявки суд не повідомили. Слід зазначити, що відповідачка в судові засідання, призначені на 19.01.2022 р., 10.02.2022 р., 29.06.2022 р., 23.08.2022 р., 28.09.2022 р., 07.10.2022 р., не з`являлася, хоча про час, день та місце проведення слухання справи повідомлялася завчасно та належним чином. Надсилала заяви про відкладення розгляду справи (а.с. 192, 201, 207, 212). Відповідно до ч.3\~ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Таким чином, згідно з вимогами ст.ст.128,131 ЦПК України, відповідач повідомлена про час та місце слухання справи за адресою місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку та не з`явилася у судове засідання без поважних причин. Суд зауважує, що справа перебуває в провадженні суду з 02.12.2020 р., відповідачу було надано достатньо часу для надання суду всіх наявних доказів в обґрунтування своїх доводів, в матеріалах справи є заперечення відповідача проти позову. Статтею 210 ЦПК України визначено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. Крім того, однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених у ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»: - при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України, забезпечувати повний, всебічний та об`єктивний розгляд судових справ з дотриманням установлених законом строків. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух. \~ \~ \~ \~З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Виходячи із зазначених нормативно-правових актів України, наведених рішень Європейського суду з прав людини, суд у відповідності до статті 280 ЦПК України, приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача. Суд, вислухавши доводи позивачки, перевіривши їх матеріалами справи, взявши до уваги доводи відповідачки, викладені в заяві по суті справи, приходить до такого. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. В суді встановлено, що [PERSON] зареєстрована та мешкає на п`ятому поверсі восьмиповерхового будинку за адресою: [ADDRESS] (а.с. 9). Власником квартири [ADDRESS] в цьому ж будинку є [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 10-11). Квартира [ADDRESS] розташована поверхом вище, над квартирою [ADDRESS] , що не заперечується сторонами. Відповідно до Акту ОСББ «На Поштовій» від 06.08.2020 року: «2-3 серпня 2020 року в будинку [ADDRESS] трапилася аварія системи холодного водопостачання та каналізації з бачку унітазу у квартирі [ADDRESS] . Причиною залиття є несправність зливного бачку, негерметичні з`єднання системи подачі холодної води та відводу стоків у туалетній кімнаті квартири [ADDRESS] » (а.с. 12). Згідно з Актом ОСББ «На Поштовій» від 17.08.2020 року: «13 серпня 2020 року в будинку [ADDRESS] вдруге трапилася аварія системи холодного водопостачання та каналізації з бачку унітазу у квартирі [ADDRESS] . У квартирі [ADDRESS] відсутня електроенергія (туалет, ванна, коридор, кухня), внаслідок повторного залиття. Причиною залиття є несправність зливного бачку (постійний витік), негерметичні з`єднання системи подачі холодної води та відводу стоків у туалетній кімнаті та кухні (пральна машина) в квартирі [ADDRESS] » (а.с. 13). 17 серпня 2020 року ОСББ «На Поштовій» проведено обстеження квартири [ADDRESS] , що підтверджується Актом № 1/8 про наслідки залиття житлового приміщення (а.с. 14). Згідно зазначеного Акту обсяг заподіяної шкоди становить: ванна кімната: стеля - 1,83 кв. м.; коридор: стеля - 1 кв.м., стіна - 6 кв.м.; туалет: стеля - 0,90 кв. м., стіна - 0,935 кв. м.; кухня: стеля - 1 кв.м., стіна - 4,5 кв.м.; електричні вимикачі, розетки, світильники - 3 шт. Електроенергія в цих приміщеннях відсутня. Відповідач [PERSON] відмовилася ознайомлюватися та підписувати акт. Це також підтверджується фотознімками (а.с. 28-35). Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкту будівництва КП «Запоріжремсервіс» від 28.09.2020 р. вартість поточного ремонту квартири [ADDRESS] в поточних цінах станом на 28 вересня 2020 року становить 15\~218,00 грн. (а.с. 16-21). Лист позивача з проханням компенсувати витрати на проведення ремонтних робіт внаслідок залиття квартири залишено без задоволення (а.с. 22-24). Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок і : очний і капітальний ремонт. Згідно зі ст. 322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику майна. Відповідно до частин 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 27 грудня 2019 року у справі № 686/11256/16-ц). Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~та ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків. Положеннями\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Доводи представника відповідача щодо недопустимості Актів про залиття квартири, як доказ через те, що вони не затверджені головою ОСББ, не приймаються судом до уваги, з огляду на таке. Акти про залиття від 06.08.2020 р., 17.08.2020 р. та Акт про наслідки залиття від 17.08.2020 р.\~складені комісією в складі: голови правління ОСББ «На Поштовій» , головного інженеру ТОВ «R.E.M» та інженер ТОВ «R.E.M» та мають підпис голови правління ОСББ «На Поштовій» та печатку утримувача будинку. Також судом не приймаються доводи представника відповідачки, що комісія не оглядала квартиру відповідачки на підставі такого. Згідно пояснень свідка [PERSON] , який був допитаний у судовому засіданні, він мешкає на одному поверсі з [PERSON] . У серпні 2020 року її квартиру було двічі залито. Вода текла по стелі, стінах у ванній та туалеті. Він був в складі комісії. Голова ОСББ також була присутня. Вони піднімалися в квартиру, яка знаходиться над квартирою [PERSON] , де з`ясували, що причиною залиття був унітаз, в якому замість змивного бачку був шланг. В квартирі були молоді хлопці, які винаймали квартиру. Кому належить квартира, в якій трапилася аварія, йому не відомо. Після другого залиття квартири [PERSON] у неї в квартирі вимкнулося світло. Під час складання другого акту про залиття він також був присутній. Як вбачається з матеріалів справи представником відповідачки було заявлено клопотання про проведення по цій справі будівельно-техничної експертизи, яка не була проведена через ненадання сторонами необхідних матеріалів. Інших доказів на спростування доводів позивачки про залиття її квартири та спричинення матеріальної шкоди, відповідачкою та її представником не надано. Щодо розміру матеріальної шкоди, суд не приймає доводи представника відповідача щодо обов`язковості підтвердження сертифікації архітектора проєктної організації, яка зробила розрахунок вартості відновлювального ремонту квартири, та на підставі такого. Позивачкою, в обґрунтування розміру матеріальних збитків, надано зведений кошторисний розрахунок вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] з локальним кошторисом на будівельні роботи. Зазначений документ складено Комунальним підприємством «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради, яке створено з метою поєднання якості та оптимальної вартості надання широкого спектру житлово-комунальних послуг рішенням Запорізької міської ради № 90 від 30.11.2016 р. на базі комунального підприємства «Виробничо-експлуатаційне житлове об`єднання №8» створено комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради. Одним із напрямків діяльності підприємства є проведення капітального та поточного ремонтів житлових будинків. Отже, як виконавець таких робіт це підприємство має право надавати кошторис, який визначає вартість ремонту. Цей письмовий доказ встановлює вартість відновлювального ремонту і не є експертизою, в розумінні цивільного процесу, а тому не повинен бути проведений сертифікованим архітектором з попередженням про кримінальну відповідальність. Отже, позивачка довела належними та допустимими доказами факт залиття її квартири внаслідок неправомірних дій відповідача, розмір завданих збитків, тоді як відповідачка не спростувала своєї вини у залитті квартири позивачки. Відповідно до частини першої\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно зі\~статтею 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Позивачка зазначає, що внаслідок залиття квартири їй було завдано моральну шкоду та просить стягнути з відповідачки на її користь моральну шкоду в розмірі 14\~500,0 грн. З урахуванням обставин справи, тривалості часу, протягом якого позивачка вживала заходи для відновлення своїх порушених прав, вимушеності змін її звичного способу життя, поведінку відповідачки, суд вважає виваженим та справедливим розмір відшкодування моральної шкоди у розмірі 5 000 грн.

Outcome: partial