Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-25 00:00:00

Перший заступник Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Криницька Т. А., яка діє в інтересах держави в особі Київської міської ради, звернулася до суду з указаною заявою, в якій просить визнати однокімнатну квартиру [ADDRESS] та квартиру [ADDRESS] відумерлою спадщиною, що відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] , та передати їх територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради. Свою заяву мотивує тим, що [PERSON] померла [INFO] за адресою: [ADDRESS] . Її поховання здійснено за рахунок держави. Згідно інформації КП КМР «Київське бюро технічної інвентаризації» від 06 липня 2021 року та від 29 вересня 2021 року померлій на праві власності належать: двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] та однокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . За відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та інформацією з Реєстру територіальної громади міста Києва [PERSON] мала зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , а за адресою: [ADDRESS] , реєстрація осіб відсутня. Крім того, Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) повідомлено, що актових записів про народження, шлюб, розірвання шлюбу, народження дітей, зміну імені відносно [PERSON] , не виявлено. Водночас, Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою повідомлено окружну прокуратуру, що спадкова справа щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , не заводилася, заповіти/спадкові договори не реєструвались. Таким чином, спадкоємці за заповітом та за законом у померлої відсутні. Враховуючи викладене, а також той факт, що після смерті [PERSON] , ніхто спадщину не прийняв, вищевказане майно має бути визнано відумерлою спадщиною та перейти до територіальної громади міста Києва, тому заявник звернулася до суду з указаною заявою. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 липня 2022 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 14 липня 2022 року вищевказану справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку окремого провадження. Заявники - представник Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, який діє в інтересах Київської міської ради та представники Київської міської ради в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, натомість, в матеріалах справи містяться їхні заяви, в яких вони просять провести судове засідання у їх відсутність та задовольнити заяву. Заінтересована особа явку свого представника в судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак в матеріалах справи міститься заява представника про розгляд справи у її відсутність, в якій остання зазначила, що не заперечує проти задоволення заяви. Відповідно до частини першої статті 337 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб. З огляду на викладене, враховуючи принцип диспозитивності та наявність заяв від учасників справи про проведення судового засідання у їх відсутність, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність учасників справи. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою (пункт 8 частини другої статті 293 ЦПК України). Судом установлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Київ, що підтверджується актовим записом про смерть від 13 травня 2021 року № 11880 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 10 грудня 2021 року № 00034120872 (а. с. 10, 11). Поховання померлої здійснено за рахунок держави, на підставі дозволу на видачу трупа Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, від 07 травня 2021 року (№ 10-59)388вих.-21. (а. с. 12). За відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації та інформацією з Реєстру територіальної громади м. Києва № 108-4224 від 20 червня 2022 року [PERSON] мала зареєстроване місце проживання з адресою: [ADDRESS] , з 14 жовтня 1999 року та у вказаній квартирі зареєстрована була лише вона. У свою чергу, в квартирі за адресою: [ADDRESS] , відсутня реєстрація осіб. (а. с. 13-14) У відповідності до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Таким чином на час відкриття спадщини [INFO] , місцем відкриття спадщини є м. Київ, Солом`янський район. Згідно інформації Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 05 липня 2021 року № 062/14 - 8353 (И-2021) про право власності на майно, квартира за адресою: [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] , на підставі договору довічного утримання, посвідченого 13 березня 2003 року. (а. с. 21-22) Відповідно до інформації Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 29 вересня 2021 року № 062/14 - 12625 (И-2021) про право власності на майно, квартира за адресою: [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі договору свідоцтва про праву на спадщину, посвідченого 17 серпня 1999 року (1/4 частка) та договору купівлі-продажу, посвідченого 30 грудня 1999 року (3/4 частки) (а. с. 18-20). Тож, після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді квартир за адресами: [ADDRESS] та [ADDRESS] . Згідно частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З листа Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори за вих.№ 1159/01/-16 від 02 червня 2022 року вбачається, що згідно з інформаційними довідками зі Спадкового реєстру № 69106423 та № 69106439, станом на 02 червня 2022 року, після смерті гр. [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилась та від її імені заповіти відсутні (а. с. 15-17). Крім того, згідно з витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05 липня 2022 року № 304252139 та від 05 липня 2022 року № 304251775, право власності не зареєстроване на зазначені вище об`єкти нерухомості (а. с. 23-27). До того ж, Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) листом від 12 квітня 2021 року повідомлено про відсутність актових записів про народження, шлюб, розірвання шлюбу, народження дітей, зміну імені, смерть відносно [PERSON] , [INFO] (а. с. 28). З огляду на викладене, судом установслено, що після смерті [PERSON] відсутні спадкоємці за заповітом і за законом, а також особи, які усунені від права на спадкування чи мали б право на спадщину, але не прийняли чи відмовились від її прийняття. Приписами частин першої, другої та третьої статті 1277 ЦК України передбачено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно за його місцезнаходженням. Згідно із статтею 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Беручи до уваги вищевикладене, залишена після смерті [PERSON] спадщина у вигляді квартир за адресами: [ADDRESS] та [ADDRESS] , мають бути визнані відумерлою спадщиною і перейти у власність територіальної громади міста Києва. Відповідно до статті 131-1 Конституції України представництво інтересів держави у суді покладається на органи прокуратури. Частиною третьою 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно з частиною четвертою статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до частини п`ятої статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду. Враховуючи викладене, органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є Київська міська рада як розпорядник майна територіальної громади міста Києва. Разом з цим, прокуратурою встановлено неналежне виконання Київською міською радою повноважень щодо контролю за використанням комунального майна. Незважаючи на те, що після смерті спадкодавця минуло вже більше ніж рік, Київською міською радою та/або її виконавчими органами станом на цей час вказаний обов`язок не виконаний, не вжито заходів щодо оформлення права власності на вказане майно. Враховуючи це, існує ризик безконтрольного використання або заволодіння квартирою незаконним шляхом, враховуючи непоодинокі квартирні шахрайства у столиці із майном померлих, які не мають спадкоємців. Більш того, окружна прокуратура листами від 23 вересня 2021 року № 10.59-44-7776вих-21 та від 09 червня 2022 року № 10.59-44-3060вих-22 зверталась до Київської міської ради із відповідним повідомленнями вказаної інформації, у тому числі щодо встановлення факту відсутності спадкоємців у померлої, а у подальшому, і про вирішення питання щодо звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою (а. с. 29-30). Однак, у відповідь листом від 14 червня 2022 року № 056/95-08/8346 Київська міська рада в особі Департаменту будівництва та житлового забезпечення КМДА, який є уповноваженим органом, що здійснює представництво Київради у таких правовідносинах, повідомила окружну прокуратуру про те, що заходи цивільно-правового характеру в інтересах територіальної громади в даному випадку, не вживались, а тому вона просить звернутися із відповідною заявою до суду, саме окружну прокуратуру (а. с. 31-32), що свідчить про те, що відповідні органи місцевого самоврядування та державної влади міста Києва не здійснюють у повній мірі свої повноваження щодо захисту інтересів територіальної громади на спірний об`єкт нерухомого майна. Вказане свідчить про самоусунення відповідних органів місцевого самоврядування столиці від дієвого захисту майнових інтересів територіальної громади міста Києва. Відповідно до частини першої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. З огляду на викладене, суд вважає законним звернення прокурора в інтересах держави до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою. Відповідно до статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, встановлені обставини свідчать про наявність підстав для задоволення заяви, оскільки зазначені докази підтверджують як факт наявності в померлої спадкового майна у виді права власності на квартири, так і той факт, що протягом більше ніж одного року спадщину після її смерті ніхто не прийняв, а відтак дане майно слід визнати відумерлою спадщиною.

Outcome: approved