Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий виклад позицій сторін. \~ \~ \~ \~Уповноважений представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , згідно якого просить стягнути з відповідача на користь КП «Стрийтеплоенерго» заборгованість за послуги з центрального теплопостачання за період з 01.10.2017 по 01.12.2021 у розмірі 74\~826,07 грн., а також судовий збір у розмірі 2481 грн.. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог покликаються на те, 4.11.2019 КП «Стрийтеплоенерго» зверталось до Стрийського міськрайонного суду Львівської області з заявою у порядку наказного провадження, згідно якої просили видати судовий наказ про стягнення з [PERSON] заборгованості у розмірі 36 814,80 за період 01.10.2017 по 01.10.2019. \~ \~ \~ \~07.11.2019 судом було видано судовий наказ, який у подальшому ухвалою суду від 27.11.2019 був скасований, оскільки відповідачка здійснювала періодичні платежі протягом 2017-1018. \~ \~ \~ \~20.12.2021 підприємство повторно звернулась в суд з заявою про видачу наказу про стягнення з відповідачки у користь КП «Стрийтеплоенерго» заборгованості за послуги теплопостачання за період з 01.10.2019 по 01.12.2021 у розмірі 39\~011,27 грн.. \~ \~ \~ \~06.01.2022 судом було видано наказ про стягнення заборгованості, який у подальшому було скасовано ухвалою суду від 28.01.2022. [PERSON] є наймачем кв. [ADDRESS] . В даних житлових приміщеннях відповідачка проживала разом з членами своєї сім`ї у складі 8 чоловік. Згідно даних програмного забезпечення обліку абонентів (споживачів) підприємства квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] були між собою об`єднані в одне житлове приміщення з опалюваною площею 125,5 м2 і за даними програмного обліку підприємства числиться як квартира [ADDRESS] з абонентським рахунком № [NUMBER] . \~ \~ \~ \~У будинку де проживає відповідачка, передбачена система централізованого опалення житлових приміщень. Згідно до перспективної (енерго- та екологоефективної) схеми теплопостачання, котра затверджена рішенням Стрийської міської ради Львівської області № 278 від 18.12.2012р., вбачається, що будинок [ADDRESS] приєднаний до теплової мережі котельні №4 по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~КП «Стрийтеплоенерго» здійснює господарську діяльність в галузі теплопостачання. Відповідно до акту від 07.11.2001 у будинку [ADDRESS] було встановлено обладнання для обліку теплової енергії. Тому відповідачці та мешканцям даного будинку здійснювалось нарахування плати за реальну кількість спожитої теплової енергії житловими приміщеннями. Тобто загальна кількість теплової енергії по показах теплового лічильника (Гкал) ділиться на загальну площу всіх квартир і розподіляється між квартирами прямопропорційно загальній площі окремої квартири, з врахуванням ціни на 1 Гкал згідно до діючого тарифу. КП «Стрийтеплоенерго» щомісяця впродовж спірного періоду, надсилало відповідачці повідомлення - квитанції у яких чітко була зазначена вся інформація (вартість тарифу, місячне нарахування, залишок боргу, пільги субсидія) щодо проведеного нарахування по адресі. Також надсилались повідомлення про необхідність вчасно вносити плату за послуги теплопостачання та оплатити існуючу заборгованість. Однак відповідачка на вказані листи не реагувала. Таким чином, хоча відповідний письмовий договір про надання послуг у письмовій формі між сторонами не укладався, однак КП «Стрийтеплоенерго» ці послуги відповідачці надавались у період з 01.10.2017 по 01.12.2021, а відповідачка за надання цих послуг у повному обсязі не оплачувала, хоча повинна була оплачувати їх щомісяця не пізніше 20 числа. Із довідки про нарахування та оплату вбачається, що заборгованість відповідачки за надані комунальні послуги з теплопостачання за період з 01.10.2017 по 01.12.2021 становить 74\~826, 07 грн. Оскільки, відповідачкою у жовтні 2017 по березень 2018 вчинено дії, які свідчать про переривання перебігу позовної давності у даних спірних правовідносинах, згідно ч.1 ст. 264 ЦК України та звернення підприємства 04.11.2019 та 20.12.2021 до суду із заявами про видачу судових наказів, то КП «Стрийтеплоенерго» вважає, що дотрималось всіх строків передбачених ЦК України для звернення підприємства з позовною заявою про стягнення заборгованості. Відповідач [PERSON] правом на подання відзиву на позов не скористалась. Інших заяв по суті справи, виключно в яких у силу вимог ч. 1 ст.174 ЦПК України викладаються вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, не надходило. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 червня 2022 року головуючим суддею у справі визначено суддю Янів Н.М. /а.с. 53/ Ухвалою Стрийського\~міськрайонного суду\~Львівської області\~від 06\~липня 2022\~позовну заяву\~Комунального підприємства\~«Стрийтеплоенерго» до\~ [PERSON] про\~стягнення \~заборгованості за\~комунальні послуги\~прийнято до\~розгляду та\~відкрито провадження\~у справі.\~Розгляд справи\~постановлено проводити\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження з\~повідомленням (викликом)\~сторін.\~Судове засідання\~призначено на\~27.07.2022.\~Роз`яснено\~сторонам їх\~процесуальні права\~щодо подачі\~відзиву,\~пояснень та\~доказів у\~справі /а.с. 14/. 27.07.2022 судове засідання відкладено до 13.09.2022 /а.с.61/ 13.09.202 судове засідання відкладено на 03.10.2022 /а.с.64/ 03.10.2022 у справі оголошена перерва до 31.10.2022 /а.с.71/ Розгляд справи по суті відбувся 31.10.2022. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. Уповноважений представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явився подав заяву, згідно якої просив завершувати розгляд справи без участі представника КП «Стрийтеплоенерго». Позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Також будучи присутнім у попередньому судовому засідання, а саме 03.10.2022 представник позивача не заперечив проти заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] повторно у судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду шляхом отримання рекомендованого листа з повідомленням, про причину неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи без її участі не подала, відзиву на позовну заяву також не подала. А тому відповідно до ст. 280 ЦПК України суд вважає неявку відповідача в судове засідання неповажною та за згодою представника позивача, вирішив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд відповідно до вимог ч. 7 ст. 81 ЦПК України\~розглянув можливість самостійно збирати докази і не знайшов підстав для реалізації такого свого права, оскільки ніщо не ставить під сумнів добросовісність здійснення учасниками справи своїх процесуальних прав та обов`язків. Таким чином, враховуючи таку засаду цивільного судочинства як змагальність, а також те, що в даному процесі кожна сторона мала рівні можливості відстоювати свою позицію в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом, дана справа буде вирішена на основі зібраних доказів з покладенням на сторін ризику настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням тієї чи іншої процесуальної дії. Обставини справи встановлюватимуться таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто, коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. В будь-якому випадку право на справедливий судовий розгляд забезпечується, серед іншого, процедурою апеляційного перегляду судових рішень, де сторона не позбавлена можливості подання нових доказів, якщо буде доведено поважність причин їх неподання в суді першої інстанції (ч. 3\~ст. 367 ЦПК України). Тому, якщо у сторін наявні ті чи інші аргументи або докази, на які даним судовим рішенням не буде надано відповіді, така сторона вправі навести їх в апеляційній скарзі, одночасно вказавши причини неподання їх суду першої інстанції. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши відсутність з боку сторін заяв про врегулювання спору, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги\~ст. 6 Європейської конвенції з прав людини\~та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задоволити з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що КП «Стрийтеплоенерго» здійснює господарську діяльність у галузі теплопостачання згідно до ліцензії №041915 серії АД з виробництва теплової енергії, ліцензії № 041916 серії АД з транспортуванням теплової енергії магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, ліцензії №041917 серія ЯД з постачання теплової енергії. Котрі є діючими та безстроковими відповідно до Закону України №222-VIIIвід 02.03.2015 «Про ліцензування окремих видів господарської діяльності», Постанови КМ України від 05.08.2015 №609 «Про затвердження переліку органів ліцензування», розпорядження голови обласної державної адміністрації від 17.03.2016 №138/0/5/16 «Про ліцензування господарської діяльності на території області»./а.с.24-27/ У відповідності до копії списку мешканців житлового будинку [ADDRESS] підписаної начальником ЖЕК №3 вбачається, що [PERSON] є наймачем кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] у даному будинку /а.с. 18-19/ \~ \~ \~ \~У відповідності до копії акту від 07.11.2001 у будинку по [ADDRESS] встановлено обладнання для обліку теплової енергії (тепловий лічильник)./а.с.28/ \~ \~ \~ \~У відповідності до копії перпективної (енерго- та екологоефективної) схеми теплопостачання, котра затверджена рішенням Стрийської міської ради Львівської області №278 від 18.12.2012 будинок [ADDRESS] приєднаний до теплової мережі котельні № 4 по [ADDRESS] ./а.с.20-23/ \~ \~ \~ \~Згідно постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.06.2016 №1101 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 31.03.2015 №1171, встановлено, що тарифи КП «Стрийтеплоенерго» на послуги з централізованого опалення, для абонентів житлових будинків з будинковими приладами обліку теплової енергії 1494,47 грн./Гкал. (з ПДВ) /а.с. 29-30/ \~ \~ \~ \~25.09.2018 рішенням виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області № 217 встановлено тарифи на теплову енергію її виробництво транспортування та постачання, послуг з централізованого опалення для потреб населення комунального підприємства «Стрийтеплоенерго» - для абонентів з будинковим приладом обліку теплової енергії -1612,38 грн./Гкал. /а.с.31/ \~ \~ \~ \~20.11.2018 рішенням виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області №267 внесено зміни до рішення виконавчого комітету №217 від 25.09.2018 «Встановлення тарифів на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, послуг з централізованого опалення для потреб населення комунального підприємства «Стрийтеплоенерго» - для абонентів з будинковим приладом обліку теплової енергії -1861,72 грн./Гкал./а.с.32/ \~ \~ \~ \~26.08.2020 рішенням виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області №197 встановлено тарифи на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, для потреб населення комунальному підприємству «Стрийтеплоенерго» - 1752,66 грн./Гкал./а.с.33/ \~ \~ \~ \~04.11.2021 рішенням виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області №374 встановлено тарифи на послуги з постачання теплової енергії для населення комунальному підприємству «Стрийтеплоенерго» - 1861,72 грн./Гкал./а.с.34/ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що опалювальний сезон 2017 -2018 років розпочався 23.10.2017 на підставі розпорядження міського голови м. Стрия від 19.10.2017 за № 92 і завершився 06.04.2018, згідно до розпорядження № 39 від 06.04.2018. \~ \~ \~ \~Опалювальний сезон 2018 -2019 років розпочався 22.10.2018 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 22.10.2018 за №95 і завершився 19.04.2019 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 18.04.2019 за №44. Опалювальний сезон 2019-2020 років розпочався 29.10.2019 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 25.10.2019 за № 98 і завершився 09.04.2020 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 08.04.2020 за №29. Опалювальний сезон 2020-2021 розпочався 16.10.2020 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 15.10.2020 за №80 і завершився 16.04.2021на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 16.04.2021 за №80. Опалювальний сезон 2021 -2022 розпочався 18.10.2021 на підставі розпорядження міського голови м.Стрия від 07.10.2021 за №210. /а.с.35-43/ \~ \~ \~ \~У відповідності до довідки про нарахування та оплату послуг з теплопостачання, за споживачем [PERSON] , розрах. номер 1034465 наявна заборгованість за період з 01.10.2017 по 01.11.2021 у розмірі 74\~826,07 грн./а.с.44-45/ \~ \~ \~ \~Останні платежі по оплаті споживачем було здійснено 01.2018 у розмірі 200 грн. та лютий 2018 у розмірі 300 грн. \~ \~ \~ \~Також у відповідності до судового наказу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 07.11.2019 у справі № 456/4307/19 з [PERSON] у користь КП «Стрийтеплоенерго» стягнуто борг у розмірі 36814,80 грн., а також судовий збір у розмірі 192,10 грн./а.с.9/ \~ \~ \~ \~Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 27.11.2019 вищевказаний судовий наказ від 07.11.2019 було скасовано за заявою [PERSON] , зокрема з тих підстав, що нею сплачувались послуги за постачання теплової енергії зокрема за жовтень 2017 -200 грн., листопад 200 грн, грудень -100 грн., у січні 2018 - 200 та у лютому 2018 - 200грн../а.с.10/ \~ \~ \~ \~06.01.2022 Стрийським міськрайонним судом Львівської області за заявою КП «Стрийтеплоенерго» було видано судовий наказ про стягнення з [PERSON] заборгованості за послуги теплопостачання у розмірі 39011,27 грн. та судового збору у розмірі 227,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 28.01.2022 вказаний судовий наказ було скасовано за заявою [PERSON] зокрема з тих підстав, як зазначено заявником, що площа на яку подається теплопостачання складає 135 кв.м., а в дійсності є 125 кв.м., тому рахунок проведено невірно і він явно завищений. \~ \~ \~ \~Споживачу [PERSON] , КП «Стрийтеплоенерго» скеровувались претензії про необхідність погашення наявної заборгованості або звернення у КП для реструктуризації боргу на умовах підприємства. Зокрема 10.10.2019 вих. № 01/146 про те за квартирою числиться заборгованість за надані послуги постачання теплової енергії у розмірі 35\~814,80 грн. за період 01.10.2017 по 01.10.2019. \~ \~ \~ \~Також притензія від 16.12.2021 вих. № 01/486 про те, що за квартирою по [ADDRESS] числиться заборгованість у сумі 39011,27 грн. за період з 01.10.2019 по 01.12.2012 за послуги постачання теплової енергії. /а.с.14-15/ Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Спірні правовідносини виникли у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг і регулюються, зокрема, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», статтею 1 котрого визначено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є власник, споживач, виконавець, виробник (ч. 2 ст. 19 Закону). Власником визначено фізичну або юридичну особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку (абзац 7 ч. 1 ст. 1 Закону). Споживачем є фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу (абзац 14 ч. 1 ст. 1 Закону).Відносини між учасниками у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах (ч. 1 ст. 19 Закону). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ч. 1 ст. 901 ЦК України). Договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою (ч. 1 ст. 29 Закону). Споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 ч. 3 ст. 20 Закону). \~ \~ \~ \~Пунктом першим частини 1 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Статтею 19 Закону України «Про теплопостачання» встановлено обов`язок споживача оплатити надані послуги. \~ \~ \~ \~Обов`язок щодо оплати власниками квартир та споживачами житлово-комунальних послуг закріплений у\~статті 162 Житлового кодексу Української РСР. \~ \~ \~ \~Окрім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст.\~20\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором чи законом. Відповідно до висновку Верховного Суду України, висловленого у постанові від 20.04.2016 року у справі № 6-2951цс15, хоч у ч. 1ст.\~19\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» й передбачено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах, проте відповідно до пункту 1 ч. 1ст.\~20\~цього Закону споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі, а відтак суд не бере до уваги пояснення відповідача щодо не укладення з нею відповідного договору. Аналогічні висновки викладені у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.09.2018 року у справі № 750/12850/16-цта від 06.11.2019 року у справі № 642/2858/16. Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи. Відповідно до ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом переконливості своїх вимог шляхом надання доказів є однією з основних засад судочинства (стаття 129 Конституції України). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Зважаючи на предмет та підстави даного позову, саме на позивача покладається тягар доказування обставин, які відповідно до закону є підставами для стягнення заборгованості за комунальні послуги. З огляду на обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, доказуванню у даній справі підлягає зокрема факт надання відповідачу послуг з центрального теплопостачання та неоплату відповідачем коштів за надані послуги. Вирішуючи даний спір, судом встановлено дійсні обставини та досліджено наявні у справі докази і надано їм правову оцінку. Так судом встановлено, що відповідач є наймачем квартири [ADDRESS] , яка підключена до системи централізованого опалення, тобто відповідач є учасником правовідносин в сфері житлово-комунальних послуг, а тому повинна проводити їх оплату відповідно до встановленого законом порядку, оскільки фактично послуги теплопостачання відповідачем отримуються, скарг про ненадання послуг, або надання послуг неналежної якості від неї не надходило. На спростування заявлених позовних вимог, зокрема щодо невідповідності опалювальної площі про що відповідачко зазначалось у заяві про скасування судового наказу, про невідповідність поданого розрахунку заборгованості, відповідачкою не надано жодного належного, допустимого та достовірного доказу у розумінні ст.ст. ст.77-90 ЦПК України. Таким чином вирішуючи спір на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, врахувавши норми матеріального та процесуального права, суд дійшов висновку про те, що позов є підставним. Крім того, попри відсутність будь яких заяв щодо застосування строків позовної давності у даній справі, однак виходячи з обґрунтувань, з-поміж іншого, суд звертає увагу на той факт, що позивачем з метою стягнення заборгованості з відповідача раніше вже подавались у Стрийський міськрайонний суд Львівської області заяви про видачу судового наказу. Зокрема судовим наказом Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 07.11.2019 у справі № 456/4307/19 з [PERSON] у користь КП «Стрийтеплоенерго» стягнуто борг у розмірі 36814,80 грн., а також судовий збір у розмірі 192,10 грн. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 27.11.2019 вищевказаний судовий наказ від 07.11.2019 було скасовано за заявою [PERSON] , Судовим наказом 06.01.2022 у справі № 456/6356/21 з [PERSON] було стягнуто заборгованості за послуги теплопостачання у розмірі 39011,27 грн. та судовий збір у розмірі 227,00 грн. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 28.01.2022 вказаний судовий наказ було скасовано за заявою [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Статтею 256\~ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого права або інтересу. \~ \~ \~ \~За правилами ч.3,4\~ст.\~267\~ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, а сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~За системним змістом наведених статей суд може відмовити в позові через сплив без поважних причин строку звернення до суду лише в тому разі, коли позов є обґрунтованим. У разі безпідставності позовних вимог і спливу строку звернення до суду в позові належить відмовити за безпідставністю позовних вимог. \~ \~ \~ \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч.4\~ст.263 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 (провадження № 14-448цс19), висловила таку правову позицію. Інститут наказного провадження був запроваджений у цивільному процесі України з 01 вересня 2005 року, коли набрав чинності\~ЦПК України.\~ЦК України набрав чинності 01 січня 2004 року. З того часу приписи ст.\~264\~цього Кодексу про переривання перебігу позовної давності залишаються незмінними, а перелік підстав такого переривання є вичерпним. Наказне провадження як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Процес доказування для першого починається з моменту подання заяви про видачу судового наказу та закінчується прийняттям цієї заяви судом, тоді як для боржника цей процес розпочнеться, якщо він вирішить подати заяву про скасування судового наказу після отримання копії останнього. Звернення до суду із заявою про видачу судового наказу є правом, а не обов`язком особи, якій належить право вимоги, а також органів і осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Велика Палата Верховного Суду вважає, що подання заяви про видачу судового наказу заявник (стягувач) не може використовувати згідно з частини другої\~статті 264 ЦК України\~з метою переривання позовної давності за відповідною вимогою чи її частиною. На підставі припису частини другої\~статті 264 ЦК України\~переривання позовної давності відбувається у разі подання до суду саме позову до належного відповідача з дотриманням вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції й інших вимог, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Новий перебіг позовної давності (після його переривання) починається наступного дня після предявлення позову. \~ \~ \~ \~Судом враховано, що оскільки перший судовий наказ виданий 07.11.2019 та скасований 27.11.2019, відтак саме з дати подання заяви про видачу судового наказу (04.11.2019) слід враховувати початок перебігу відрахування загальної позовної давності до спірних правовідносин. Вказану позовну заяву подано до суду 14.06.2022, тобто до спливу строку позовної давності, який наступив би 04.11.2022. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви. На підставі досліджених у судовому засіданні доказів, суд дійшов висновку, що позов слід задоволити, а саме стягнути з [PERSON] на користь КП «Стрийтеплоенерго» заборгованість за послуги з центрального теплопостачання у розмірі 74\~826, 07 грн. Щодо судових витрат. Пунктом 6 ч. 1\~ст. 264 ЦПК України\~встановлено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання, зокрема, як розподіл між сторонами судових витрат. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Положеннями ч.1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2061,90 грн.. Відтак, зважаючи на повне задоволення позову з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 2061,90 грн..

Outcome: approved