Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-23 00:00:00

[PERSON] звернулась в суд з позовом до Голобської селищної ради Ковельського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] , спадщину, а саме житловий будинок з господарським будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , прийняв її чоловік [PERSON] , який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [INFO] помер [PERSON] , яким за час життя не було оформлено належне йому майно, успадковане після смерті [PERSON] . Позивач зазначає, що після смерті [PERSON] , вона зверталась із заявою про прийняття спадщини до Ковельської державної нотаріальної контори Волинської області, однак вказану заяву було повернуто у зв`язку із відсутністю підпису на заяві та тим, що заява не подана до 27 вересня 2020 року, тобто в установлений законом шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини. Як на підставу для поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на ті обставини, що остання тяжко переживала смерть батька [PERSON] , що вплинуло на її здоров`я. Стверджує, що має певні проблеми зі здоров`ям, починаючи з серпня 2019 року. На початок січня 2020 року позивач почала себе дуже погано почувати, значно погіршився її стан здоров`я, що стало причиною проходження медичних обстежень та встановлення діагнозу: ангіоліпом правої нирки, лікування чого тривало до кінця жовтня 2020 року. Позивач посилається на те, що не знала про законодавчо встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини, про що їй ніхто не повідомляв. Враховуючи наведене, позивач просить суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до Ковельської державної нотаріальної контори Волинської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В підготовче судове засідання позивач не з`явився, однак попередньо подав до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача Голобської селищної ради Ковельського району Волинської області в підготовче судове засідання не з`явився, однак до суду попередньо надійшла заява від представника відповідача, згідно якої Голобська селищна\~рада Ковельського\~району Волинської\~областіпозовні вимоги підтримує та не заперечує проти задоволення позову. Розгляд справи просить провести за відсутності представника відповідача. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст. 206, 207 ЦПК України. Частиною четвертою статті 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд, враховуючи визнання відповідачем позовних вимог заявлених позивачем у повному обсязі, перевіривши наявність законних підстав для задоволення позову, прийшов до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Так, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданий виконавчим комітетом Голобської селищної ради Ковельського району Волинської області від 07 грудня 2018 року. Після смерті [INFO] [PERSON] , згідно відповіді Ковельського державної нотаріальної контори Волинської області від 20 вересня 2022 року вих. № 966/01-16, наданої на виконання ухвали Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 12 вересня 2022 року, спадкова справа заводилась. Відповідно до довідки № 612, виданої Голобською селищною радою Ковельського району Волинської області, судом встановлено, що [PERSON] , постійно була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , з 1985 року і по день смерті, разом з якою постійно був зареєстрований і проживав її чоловік [PERSON] , з 1985 року. Факт спільної реєстрації [PERSON] , та [PERSON] , підтверджується відомостями, що містяться в будинковій книзі № 70156, виданої для прописки громадян, які проживають в будинку [ADDRESS] . Таким чином, станом на момент смерті [PERSON] , з останньою спільно проживав [PERSON] , яким було прийнято спадщину. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданий Володимир-Волинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) від 27 березня 2020 року. Після смерті [INFO] [PERSON] , згідно відповіді Ковельського державної нотаріальної контори Волинської області від 20 вересня 2022 року вих. № 966/01-16, наданої на виконання ухвали Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 12 вересня 2022 року, спадкова справа заводилась. Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 12 квітня 2007 року, нерухоме майно, а саме будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] . На підставі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] . 03 лютого 2011 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданий Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Володимир-Волинський Володимир-Волинського міськрайонного управління юстиції Волинської області від 03 лютого 2011 року. Після смерті [PERSON] , позивач зверталась із заявою про прийняття спадщини до Ковельської державної нотаріальної контори Волинської області, однак вказану заяву було повернуто у зв`язку із відсутністю підпису на заяві та тим, що заява не подана до 27 вересня 2020 року, тобто в установлений законом шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, що підтверджується листом Ковельської державної нотаріальної контори Волинської області від 08 жовтня 2020 року вих. № 1185/01-16. Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України). Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Суд звертає увагу, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємця; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2021 року по справі № 942/416/20. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі у всіх відмінках Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване ст. 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини (далі у всіх відмінках ЄСПЛ) розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі у всіх відмінках Перший протокол), якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних. У розумінні статті 1 Першого протоколу «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове. «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися ст. 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування. Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний у практиці ЄСПЛ, отримане (хоча і не оформлене належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, за дійсних обставин справи, будуть непропорційними, оскільки позивач втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, що не було визнано відумерлим в порядку ст. 1277 ЦК України. Втрата спадкового майна буде для позивача занадто надмірним тягарем, і при цьому буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи. Беручи до уваги зазначене, факт визнання відповідачем позовних вимог та враховуючи наявність усіх законних підстав для [PERSON] , спадкувати майно після смерті [INFO] [PERSON] , з огляду на встановлені раніше факти родинних зв`язків, складу спадкової маси, суд вважає за необхідне позов задовольнити. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Виходячи з дійсних обставин справи та визнання відповідачем позовних вимог до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved