Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-01 00:00:00

Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» звернулось до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії в розмірі: 31\~544 грн. 93 коп. В обґрунтування позову позивач зазначив, що уповноваженими працівниками позивача в присутності представника споживача [PERSON] , було складено акт про порушення № 8005103 від 17.05.2018 року та було зафіксовано факт самовільного підключення до відповідних електричних мереж. Позивач зазначає, що комісією з розгляду акту, відповідно до п.3.1.6 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергією» було здійснено розрахунок вартості з 08.04.2016 року по 17.05.2018 року, що становить 770 днів, який склав: 45\~544 грн. 93 коп. Відповідач в добровільному порядку сплатила 14\~000 гривень, що підтверджує факт визнання відповідачем порушення. На підставі викладеного позивач просить стягнути з відповідача залишок заборгованості згідно розрахунку по акту № 8005103 від 17.05.2018 року, у розмірі: 31\~544 грн. 93 коп., та витрати по сплаті судового збору у розмірі: 2\~270 грн. 00 коп. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 11 травня 2021 року цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до [PERSON] про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії направлено за підсудністю до Суворовського районного суду м. Одеси. Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 05 липня 2021 року цивільну справу прийнято до провадження, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам надіслано копію ухвали суду, відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву. В судове засідання представник позивача не з`явилась, разом з цим 02.11.2022 року надійшла заява представника позивача адвоката Борисенко Світлани Василівни про розгляд справи за її відсутності, в якій адвокат зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити з підстав, що зазначені в позові, також зазначила, що не заперечує з приводу заочного розгляду справи (а.с.82). Відповідач [PERSON] до суду також не з`явилась, про час та місце слухання справи неодноразово повідомлялась у встановленому законом порядку, зокрема шляхом направлення смс-повідомлення, яке згідно роздруківки з комп`ютерної програми ДЗ відповідачем було отримано 07.09.2022 року (а.с.80), що відповідно свідчить про обізнаність відповідача щодо розгляду справи, а відтак, відповідно до ст. 223 ЦПК України, не явка відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних доказів. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 02.11.2022 року вирішено провести заочний розгляд справи. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд, дослідивши письмові докази по справі на підтвердження обставин викладених у позові, в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Позивач зазначає, що уповноваженими працівниками позивача в присутності представника споживача [PERSON] , було складено акт про порушення № 8005103 від 17.05.2018 року та було зафіксовано факт самовільного підключення до відповідних електричних мереж, за адресою: [ADDRESS] . Матеріалами справи встановлено, що згідно Договору купівлі-продажу квартири від 26.11.2018 року відповідач у справі, станом на день виявлення порушення була власником квартири, за якою було виявлено та встановлено факт самовільного підключення до електромереж (а.с.22-25). Також, згідно договору оренди від 07.02.2018 року [PERSON] , вищевказану квартиру здавала в найм [PERSON] (а.с.26). Судом досліджується акт про порушення № 8005103 від 17.05.2018 року згідно якого особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на [PERSON] , та відповідно до даного Акту зафіксовано факт самовільного підключення до електричних мереж, що не є власністю електропостачальника з порушенням схеми обліку поза приладом обліку електричної енергії споживається, приладом обліку не враховується (а.с.10-11). До Акту про порушення надано Додаток № 1 схему електропостачання споживання (а.с.12). Протоколом № 117 від 08.06.2018 року зсідання комісії Південного РЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією прийнято рішення провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем Правил виконати у відповідності до вимог п.3.1.6. «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562 (із змінами та доповненнями у розмірі: 45\~544, 93 гривні, що нараховано з 08.04.2016 року по 17.05.2018 року, відповідає 770 дням (а.с.15-16). За даними роздруківки особового рахунку відповідач здійснила часткову оплату у розмірі 14\~000 гривень, внесення платежу оплата по акту (а.с.21). Отже, матеріалами справи встановлено, що відповідач визнала факт порушення, та відповідно до оплати в сумі: 14\~000 грн., здійснила часткове погашення нарахованої не облікованої суми електроенергії. Залишок заборгованості відповідно становить 31\~544, 93 гривні. Відповідно до п. 37 Правил, затверджених Постановою КМ України № 1357 від 26 липня 1999 р. із змінами від 23.08.2016 р. за № 591 - енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Судом встановлено, що споживач допустила порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії було розраховано вартість не облікованої електроенергії, у зв`язку з цим, комісія прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем Правил розрахунковим на підставі «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії» (далі - Методика) у відповідності до п. .3.1.6. «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, що становить: 45\~544, 93 грн. Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії Затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.20281 року № 312 п.п. 8.2.4. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п.п.8.2.5. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. 8.2.6. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Матеріалами справи встановлено, що відповідач, як споживач електричної енергії на розгляді комісії не була присутньою, а тому, відповідно вимоги Правил споживачу були надіслані поштовим зв`язком протокол рішення з розгляду актів про порушення, рахунок кількості недорахованої електроенергії та її вартості та квитанція на сплату (а.с.18 -20). Як вже було встановлено матеріалами справи відповідач частково здійснила оплату по акту. Згідно п.48 Правил - побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Зазначене кореспондується зі ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» відповідно до якої учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Так, п.п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Учасником ринку у розумінні п. 96 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» є також і Споживач. З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил. Частина 2 пункту 8.2.7 Правил вказує на те, що споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку. Позивач зазначає, що відповідач борг визнала, та здійснила часткове погашення заборгованості. Відповідно до вимог ст.526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання.) Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язані внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, частиною 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У відповідності до ст. 16 ЦК України, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» має право на захист порушеного майнового права та інтересу судом. Відповідно до ст.ст. 12, 80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Виходячи з положень вищезазначених процесуальних норм, під час розгляду справи у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. Досліджені докази щодо доведеності позовних вимог наданих позивачем при подачі позову до суду, не виклали сумнівів щодо їх належності та допустимості, інших доказів для дослідження та або огляду суду надано не було, питання про їх витребування перед судом не порушувалось. З урахуванням встановленого, суд вважає позовні вимоги таким, що ґрунтуються на нормах закону є обґрунтованими та такими, що доведені матеріалами справи, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача сплачені ним і документально підтвердженні судові витрати у загальному розмірі 2\~270 грн. 00 коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved