Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до Ветеринарної клініки «ВЕТЕКСПЕРТ» про стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування уточнених вимог [PERSON] зазначив, що проживає в с. Новоолександрівка Запорізького району Запорізької області разом із своєю дружиною [PERSON] . На своєму подвір`ї вони вирощують тварину та худобу для власних потреб. Так, ними півтора року вирощувався кабан. 07.08.2021 року вони з дружиною звернулися до Ветеринарної клініки «ВЕТЕКСПЕРТ» - відповідача по справі для проведення операції (кастрації) кабана. На їх виклик приїхав ветеринарний лікар [PERSON] , який проводив операцію. Під час операції виникли ускладнення - лікар вводив препарат ксілозін, який не мав жодного впливу, у зв`язку із чим лікар збільшував дозу 4 рази. Після закінченню операції він передав лікарю 1300 грн. Квитанції лікар не надав. Ветеринар призначив ліки для післяопераційного періоду для кабана і вони з дружиною поїхали за ліками в м. Запоріжжя. Повернувшись додому приблизно о 17-00 год., вони виявили, що кабан помер. \~ \~ \~ \~ Він одразу викликав поліцію, однак листом № 5996/44/-18-2021 від 25.08.2021 року відділ поліції № 6 Запорізького РУН ГУНІІ в Запорізькій області повідомив, що під час перевірки було встановлено, що в матеріалах вбачаються ознаки цивільно-правових відносин. Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 001566 П.М./21 від 09.08.2021 року Регіональної державної лабораторії державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, враховуючи дані анамнезу та патрозтину, кнур загинув від зуйинки серця, внаслідок знекровлення організму. Можливо, як наслідок, після операційного ускладнення. Таким чином, діями відповідача йому заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 9897, 18 грн,, які складаються з витрат на проведення операції в сумі 1300 грн. та 8597, 18 грн. - вартість реалізації кабана. Хоча, ветеринар [PERSON] не надав квитанцію про отримання грошових коштів, але факт їх отримання він не заперечував, що підтверджується доповідною запискою щодо розгляду звернення відділу поліції № 6 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області. Згідно акта передачі на утилізацію продукції тваринного походження від 10.08.2021 року, маса кабана складала 250 кг. Згідно інформації Головного управління статистики у Запорізькій області від 20.10,2021 року, середня ціна реалізації свиней живих у підприємствах Запорізької області складає 34388,7 грн. за тону. Отже, вартість кабана складає 8597, 18 грн. (34388,7 грн.: 1000 х 250 = 8597,18 грн.) Стаття 22 ЦК України зазначає, що особа, якій заподіяні збитки в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Діями відповідача йому була нанесена моральна шкода, яку він оцінює у розмірі 20000 грн., оскільки моральні страждання він і сім`я відчувають дотепер, оскільки в нього зіпсувався сон, підвищується артеріальний тиск, він вимушений звертатися з юридичною допомогою, витрачати час та кошти на поїздки в м.Запоріжжя, на проведення досліджень, збирання довідок. Він не отримав в результаті те, на що розраховував, вирощуючи кабана, вимушений був утилізувати його у зв`язку зі смертю. Він не зміг отримати прибуток, на який розраховував. Протягом півтора року він годував, пестив кабанчика, вони з сім`єю звикли до нього і перенесли великий емоційний струс у зв`язку із його смертю. Це жива тварина, яку ветеринар майже закатував до смерті. Крім того, 08.08.2021 року вони з дружиною звернулися до відповідача з проханням надати квитанцію про оплату операції та акт виконаних робіт та перелік ліків, які були використані ветеринаром під час операції. Їм відмовили в наданні цих документів, через деякий час приїхав директор з охоронцями, почали їх виштовхувати з приміщення клініки, відібрали в нього телефон, ображали його і дружину, штовхали. Отже вважає, що сума у 20000 грн. це не велика ціна за смерть тварини, яка настала й результаті неправомірних дій відповідача. Посилаючись на вищенаведені обставини [PERSON] просить суд стягнути з відповідача Ветеринарної клініки «ВЕТЕКСПЕРТ» на його користь матеріальну шкоду у розмірі 9897, 18 грн., а також моральну шкоду в розмірі 20000 грн. Ухвалою суду від 03.11.2021 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження (а.с.19). Ухвалою суду від 13.07.2022 року закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до судового розгляду (а.с.47). Представник позивача [PERSON] адвокат Радостєва М.В. позов підтримала наполягала на задовленні позовних вимог. В судові засідання призначені на 04.03.2022 р., 13.07.2022 р., 26.10.2022 р., представник відповідача Ветеринарної клініки «ВЕТЕКСПЕРТ» не з`явився, про час та місце судових засідань відповідач був повідомлений належним чином шляхом отримання судових повісток з відміткою про вручення поштового відправлення. Відповідно до ст. ст. 128, 129 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Зокрема, «право на публічний розгляд», передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, означає право на «усне слухання». І це право було б позбавлене смислу, якби сторона у справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість брати участь у ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана до суду таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи. Враховуючи те, що відповідач отримав судові повістки про виклик, тобто був обізнаний про дату і місце проведення засідання, про причини неявки не повідомив, суд визнає причини неявки відповідача неповажними та вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних в справі доказів. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. До позовної заяви [PERSON] додав лист № 5996/44/-18-2021 від 25.08.2021 року відділу поліції № 6 Запорізького РУН ГУНІІ в Запорізькій області, в якому повідомлено [PERSON] , що під час перевірки за її зверненням, зареєстрованим в ЖЄО за № 5755 було встановлено, що в матеріалах вбачаються ознаки цивільно-правових відносин. В доповідній записці ПОГ СВГ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області зазначено наступне: «При проведенні перевірки від [PERSON] , 1974 р.н., мешкає за адресою: [ADDRESS] надійшла заява в якій вона просить провести перевірки з приводу смерті її свині, яка померла після проведення ветеринаром ін`єкцій та хірургічної операції. Під час здійснення перевірки було опитано гр. [PERSON] , [INFO] та ветеринара гр. [PERSON] , [INFO] з пояснень яких встановлено, що 07.08.2021 о 09:00 год. [PERSON] замовила послуги з операції кастрації кабана в ветеринарній клініці «ВЕТ - ЕКСПЕРТ», на виїзд за місцем мешкання вищевказаної громадянки в [ADDRESS] виїхав ветеринарний лікар [PERSON] . Приблизно о 10:00 годині [PERSON] почав операцію, яка пройшла без зауважень, в ході якої він ввів кабану 3,2 мл препарату «Ксілазін». Приблизно о 11:30 операцію було завершено без надзвичайних ситуацій та взяв оплату 1300 гривень наручно. На момент від`їзду лікаря тварина знаходилась у задовільному седативному стані, кровотеч не було, дихання було рівне. Надалі гр. [PERSON] разом зі своїм чоловіком поїхали до м. Запоріжжя з метою закупки післяопераційних препаратів, що призначив лікар, але по поверненню приблизно о 17:00 вони виявили труп вищевказаної тварини. Гр. Ліщинська вважає, що смерть настала внаслідок поганого надання послуг ветеринарного лікаря, гр. [PERSON] запевняє, що провів операцію згідно до стандартної інструкції і свою вину не визнає. Ветеринарна клініка запевняє, що надала всі належні документи про проведення операції і відмовляється надати будь - яку документацію про проведення вищевказаної операції повторно. Враховуючи вищевикладене, в матеріалах перевірки вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, що підлягають вирішенню в суді у приватному порядку.» (а.с.8). Відповідно до акту приймання-передачі на утилізацію продукції тваринного пошкодження від 10.08.2021 р., Токмацька філія ДП «Укрветсанзавод» прийняла від [PERSON] труп хряка масою 250 кг (а.с.13). Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 001566 П.М./21 від 09.08.2021 року Регіональної державної лабораторії державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів: «враховуючи дані анамнезу та патрозтину, кнур загинув від зупинки серця, внаслідок знекровлення організму. Можливо, як наслідок, після кастраційного ускладнення.» Висновок підписаний директором лабораторії [PERSON] , лікарем ветеринарної медицини-патоморфологом Є.В. Бурдун, в.о. завідувача патоморфологічним відділенням М.П. Кошельник. Відповідно до статтей 76, 81 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зауважує, що у висновку від 09.08.2021 року зазначено, що наслідком смерті кнура є можливе, а не точно встановлене після кастраційне ускладнення, тобто, висновок має імовірнісний, неконкретний характер. Відповідно до статті 77 ЦПК України,належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 90 ЦПК України визначено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Допитаний в судовому засіданні свідок в.о. завідувача патоморфологічним відділенням [PERSON] пояснив суду, що він 09.08.2021 р. проводив патрозтин кнура за заявою гр. [PERSON] . Кнур загинув 07.08.2021 р. через дві години після проведення кастрації лікарем ветклініки. Ним встановлено, що кнур загинув від зупинки серця, внаслідок знекровлення організму. Імовірнісний характер висновку, зроблений ним у дослідженні № 001566 п.м./21 про можливі причини смерті кнура від проведеної кастрації, пов`язаний з тим, що він не є судово-ветеринарним медичним експертом, тобто не має відповідної кваліфікації експерта. Подібні дослідження здійснюються судово-ветеринарними медичними експертами в м.Харкові. Крім цього, дослідження ускладнювалось тим, що на момент розтину, труп кнура знаходився у стадії різких гнильних змін. Свідок [PERSON] не надав суду свідчень, які б мали значення для розгляду даної справи. Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Верховний Суд в постанові від 10.06.2019 р. у справі № 591/5118/14-ц, зазначив, що для настання деліктної відповідальності за статтями 1166, 1167 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювана шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана; вина. При цьому, Верховний Суд звернув увагу на те, що, хоча цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях і передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, позивач повинен довести, що протиправні дії вчинено саме тією особою, до нікого пред`явлено позов. Частиною 1 ст. 89 ЦПК України визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно ч. 3 ст. 89 ЦПК України, суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем не дано суду належних доказів на підтвердження некомпетентних, неправомірних дій лікарів Ветеринарної клініки «ВЕТЕКСПЕРТ» та, як наслідок заподіяння йому шкоди, в зв`язку з чим, позов [PERSON] не підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed