Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-31 00:00:00

На розгляді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою АТ «Альфа-Банк» до [PERSON] та [PERSON] про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном. В обґрунтування позовах вимог вказує, що згідно ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» AT «Укрсоцбанк» було оформлено право власності на квартиру загальною площею 56,4 кв.м., житлова площа 41,2 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала на праві власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зазначає, що правовою підставою для реєстрації права власності AT «Укрсоцбанк» на нерухоме майно є відповідне застереження в п.п. 4.5.3 Договору іпотеки від 08.06.2007 року, яке передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме про реєстрацію права власності від 29.06.2019 №172050675, було зареєстровано власності за AT «Укрсоцбанк» на вищевказану квартиру. Зазначає, що згідно довідки ТОВ «Управління житлом» від 24.07.2019 року, за адресою [ADDRESS] , зареєстрованими значаться [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Представник позивача вказує, що подальше проживання відповідачів в квартирі, що належить на праві власності AT «Укрсоцбанк», та відмова добровільно звільнити помешкання, перешкоджає власнику користуватися та розпоряджатися нерухомим майном на свій розсуд, внаслідок чого порушуються законні права та інтереси AT «Укрсоцбанк». Враховуючи викладене, просить суд визнати [PERSON] та [PERSON] такими, що втратили право користування квартирою на [ADDRESS] , та зняти їх з реєстраційного обліку. Одночасно, відповідачами [PERSON] та [PERSON] було подано Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайла Васильовича, про скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.02.2021 залучено до участі у цивільній справі №308/10734/19 правонаступника позивача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», а саме Акціонерне товариство «Альфа-Банк». Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.08.2021 зустрічну позовну заяву [PERSON] та [PERSON] до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайла Васильовича, про скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно\~прийнято до розгляду та об`єднано вимоги у одне провадження. В обґрунтування зустрічної позовної заяви [PERSON] та [PERSON] вказують, що набуття права власності на належну їм квартиру та його державна реєстрація відбулися з грубим порушенням норм чинного законодавства, а відтак рішення про реєстрацію права власності має бути визнане незаконним та скасоване Зазначають, що 08 червня 2007 року між ПАТ «Укрсоцбанк» та [PERSON] було укладено Договір про надання відновлювальної кредитної лінії №08/292/38, згідно якого позичальнику було надано кредит в загальній сумі 25 000 доларів США з кінцевим терміном погашення заборгованості до 07 червня 2017 року. В якості забезпечення виконання зобов`язань позичальника по вищезазначеному договору про надання відновлювальної кредитної лінії № 08/292/38, 08 червня 2007 року між АКБ «Укрсоцбанк», як Іпотекодержателем, та [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] , як іпотекодавцями, було укладено Іпотечний договір №08/292/38, згідно якого в іпотеку АКБ «Укрсоцбанк» було передано квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з неналежним виконанням позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором, Банк в 2015 році звернувся до суду із позовом про дострокове стягнення заборгованості в повному обсязі та звернення стягнення на предмет іпотеки. Зауважують, що під час розгляду справи Банк подав заяву про залишення позовної вимоги щодо звернення стягнення на предмет іпотеки на належну на праві приватної власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та передану в іпотеку ПАТ «Укрсоцбанк» квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , без розгляду, яка судом була задоволена. Зазначені факти встановлені судовим рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 січня 2016 року, що набрало законної сили 28 квітня 2016 року, й повторного доказування не потребують. Таким чином, позивачі вказують, що позасудовий порядок звернення стягнення на предмет іпотеки Договором іпотеки від 08.06.2007 року передбачений не був, а набуття права власності могло відбутися тільки на підставі договору (ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» в редакції, що діяла на момент укладення договору), Банк звернувся до суду з питанням про звернення стягнення на предмет іпотеки, а потім добровільно від даних вимог відмовився, розуміючи наслідки залишення позову без розгляду. Однак, 24 червня 2019 року державним реєстратором Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайлом Васильовичем проведено реєстрацію права власності за №32183786, що виникло на підставі іпотечного договору №08/292/38, виданого приватним нотаріусом Капітула Г.Д., повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання без серії та номеру, Договору про надання відновлювальної кредитної лінії № 08/292/38 від 08.06.2007 року, а підставою внесення запису зазначено рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 47553009 від 29.06.2019 року щодо квартири в [ADDRESS] . Наголошують, що дана реєстрація права власності є незаконною та підлягає скасуванню, оскільки положення іпотечного Договору від 08.06.2007 року не передбачають ні можливість позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки, ні набуття іпотекодержателем права власності в односторонньому порядку, та не можуть слугувати підставою для переходу права власності від іпотекодавців до іпотекодержателя без укладення відповідного договору або винесення судом відповідного рішення. Жодного відповідного застереження із визначенням можливого способу звернення стягнення на предмет іпотеки Договір іпотеки від 08.06.2007 року також не містить, а окремий договір про спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки між сторонами не укладався. Вказують, що за їх зверненням щодо незаконності дій Банку та державного реєстратора слідчим відділом Хустського ВП ГУНП у Закарпатській області розпочато досудове розслідування, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019070050000779 від 22.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України. У зв`язку з наведеним, просять суд визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайла Васильовича від 24 червня 2019 року про державну реєстрацію права власності за №32183786 на підставі іпотечного договору №08/292/38, виданого приватним нотаріусом Капітула Г.Д., повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання без серії та номеру, Договору про надання відновлювальної кредитної лінії № 08/292/38 від 08.06.2007 року, індексний номер 47553009 від 29.06.2019 року, яким було зареєстровано право власності на нерухоме майно за відповідачем AT «Укрсоцбанк» та виключити з державного реєстру прав на нерухоме майно запис про право власності №32183786 від 24.06.2019 року щодо квартири в [ADDRESS] , відновивши попередній стан реєстрації прав власності. Представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) не скористалася правом на участь у судовому засіданні та подала заяву, згідно якої просить задоволити первісний позов з підстав та мотивів, викладених у ньому. Додатково просила відмовити у задоволенні зустрічного позову та підтримала відомості, викладені у відзиві на зустрічний позов. Відповідачі (позивачі за зустрічною позовною заявою) [PERSON] та [PERSON] також не скористалися правом на участь у судовому засіданні та подали спільну заяву, згідно якої просять провести розгляд справи без їх участі. Зазначили, що проти задоволення первісного позову заперечують у повному обсязі з підстав та мотивів, викладених у відзиві на позов, зустрічний позов підтримують у повному обсязі. Державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяв чи заперечень на позов не подавав. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується Витягом\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме про\~реєстрацію права\~власності від\~29.06.2019\~№172050675, АТ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Альфа Банк») є власником квартири на [ADDRESS] . Підставою виникнення вказаного права став Іпотечний договір №08/292/38, серія та номер 1175, виданий 08.06.2007 приватним нотаріусом Капітула Г.Д.; Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання без серії та номеру; Договір про надання відновлювальної кредитної лінії №08/292/38 від 08.06.2007 року. Згідно довідки ТОВ «Управління житлом» №1781 від 24.07.2019 та наданими відомостями з відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУ ДМС України в Закарпатській області, зареєстрованими за адресою [ADDRESS] , значаться [PERSON] та [PERSON] . Судом встановлено, що АТ «Укрсоцбанк» зверталось із Вимогою за вих. №2493 від 29.08.2019 про добровільне виселення із займаної вищевказаної квартири до відповідачів, яка залишена ними без належного реагування. Згідно зі ст.\~41\~Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. За приписами ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. За приписами ч. 1 ст. 109 ЖК України виселення із займаного житлового приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку. Враховуючи зазначене, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що представником позивача було надано належні докази на підтвердження своїх тверджень щодо визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, суд приходить до висновку, що вказана позовна вимога підлягає до задоволення. Що стосується позовної вимоги про примусове зняття з реєстрації відповідачів, суд констатує наступне. За приписами ст.\~7\~Закону України\~«Про свободу\~пересування та\~вільний вибір\~місця проживання\~в Україні» судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, є підставою для зняття з реєстрації місця проживання особи. Як зазначено у п. 34, 36 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою. Тому, позовна вимога про примусове зняття з реєстраційного обліку відповідачів не підлягає задоволенню, так як підставою для зняття з реєстрації місця проживання є судове рішення, яке набрало законної сили про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, якого на час звернення позивача до суду ще не було, а відтак, позивач не звертався із відповідним рішенням суду до відповідного органу із заявою про зняття відповідачів з реєстрації і не отримував відмову у проведенні таких дій, що свідчить про відсутність предмету спору в цій частині. Таким чином, первісна позовна заява підлягає до часткового задоволення. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст.141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову, судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати, пов`язані із сплатою судового збору за подання позовної заяви. Вирішуючи зустрічну позовну заяву [PERSON] та [PERSON] до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайла Васильовича, про скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, суд виходить з наступного. Так, судом встановлено та неоспорено сторонами, що 08 червня 2007 року між ПАТ «Укрсоцбанк» та [PERSON] було укладено Договір про надання відновлювальної кредитної лінії №08/292/38, згідно якого позичальнику було надано кредит в загальній сумі 25000 доларів США з кінцевим терміном погашення заборгованості до 07 червня 2017 року. В якості забезпечення виконання зобов`язань позичальника по вищезазначеному договору про надання відновлювальної кредитної лінії №08/292/38, 08 червня 2007 року між АКБ «Укрсоцбанк», як Іпотекодержателем, та [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] , як іпотекодавцями, було укладено Іпотечний договір № 08/292/38, згідно якого в іпотеку АКБ «Укрсоцбанк» було передано квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох і більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України). За прписами ч. 6 ст.\~3\~ЗУ «Про\~іпотеку» в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, у разі порушення боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Як зазначено у п. 4.5.3 Іпотечного договору №08/292/38 від 08.06.2007, іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань у порядку, встановленому статтею 37 Закону україни «Про іпотеку». Тобто, вказаний договір іпотеки містить застереження, що сторони досягли згоди про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки будь-яким способом за вибором іпотекодержателя, який не протирічить чинному законодавству України, зокрема, у поза судовому порядку. За приписами ч. 1 ст. 37 ст.\~3\~Закону України\~«Про іпотеку» в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, Іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки. За такого, суд не приймає до уваги твердження відповідачів про те, що сторонами не погоджено позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки. Також той факт, що заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.01.2016 було стягнуто з відповідачів суму заборгованості за кредитним договором, на переконання суду, не позбавляє позивача права на звернення стягнення на предмет іпотеки. Одночасно, позивачами за зустрічною позовною заявою не надано суду будь-яких фактичних даних, встановлених в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження за № 12019070050000779 від 22.08.2019 року, які б мали значення для справи. Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що позивачами за зустрічною позовною заявою не доведено ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог про скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, а тому суд відмовляє у задоволенні позову за безпідставністю матеріально-правової вимоги. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі відмови у задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивача. Тому, суд залишає без відшкодування сплачений позивачами судовий збір.

Outcome: approved