Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-25 00:00:00

Позивач [PERSON] , в особі представника адвоката Дорова А.О., звернувся до суду з позовом до відповідача: Первомайської міської ради Миколаївської області, в якому просить визнати право власності на житловий будинок загальною площею 86,4 кв.м, житловою площею 46,6 кв.м з господарськими спорудами [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно: житловий будинок та присадибну земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . Позивач прийняв спадщину і як спадкоємець першої черги звернувся до Васильківської районної державної нотаріальної контори Київської області із відповідною заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом. Право власності на присадибну ділянку за вищевказаною адресою, що належала спадкодавцю, позивач оформив. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок позивачу було відмовлено з причин відсутності оригіналів правовстановлюючих документів на будинок, про що нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, та рекомендовано звернутися з відповідним позовом до суду. Ухвалою судді від 27.09.2022 у зазначеній справі було відкрито провадження, вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Позивач у підготовче засідання не з`явився. Від його представника адвоката Дорова А.О. через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи без його участі як представника та участі позивача. Вказав, що позов підтримують та просять його задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився. Надав через канцелярію суду заяву, в якій вказав, що визнає позов та не заперечує щодо його задоволення. Просив розглядати справу без його участі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. У зв`язку з цим, на підставі ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали\~справи,\~суд приходить\~до висновку,\~що позовні\~вимоги законні, обґрунтовані і підлягають повному задоволенню за таких підстав. Судом встановлено,\~що [INFO] в с. Плесецьке Васильківського р-ну Київської обл. померла [PERSON] , [INFO] (мати позивача), що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.8). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок та присадибну земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з матеріалів справи, частина житлового будинку (частка 6/25) [ADDRESS] належала спадкодавцю ( [PERSON] ) на підставі договору купівлі-продажу від 04.08.1990 року, що був посвідчений державним нотаріусом Другої Первомайської держнотконтори Сулімою В.Ф. за реєстровим № 2137 (а.с.16-17). Крім того, частина житлового будинку (частка 3/25) [ADDRESS] належить спадкодавцю на підставі ухвали Первомайського міського суду (суддя Мельничук О.В.) в справі № 2-4,2003 від 23.06.2003 року про затвердження мирової угоди (а.с.18). Відповідно до виписок Первомайського МБТІ від 2016 та 2018 р.р. (а.с.19,20) житловий будинок [ADDRESS] , зареєстрований в Первомайському МБТІ за [PERSON] (6/25) та [PERSON] (3/25). Тобто, 3/25 частини житлового будинку, після постановлення судом ухвали про затвердження мирової угоди, спадкодавець [PERSON] , в органах БТІ за час свого життя не зареєструвала. Згідно висновку\~щодо технічної\~можливості виділу\~частки з\~об`єкту нерухомого\~майна в\~окремий об`єкт\~від 05.09.2016 року, за технічними показниками 9/25 частини об`єкту нерухомого майна, що складаються з: житлового будинку А-Ж загальною площею 86,4 кв.м. , житловою площею 46,6 кв.м.; літня кухня В; погріб п-г; гараж К; частина воріт № 1; частина замощення № 2 є відокремленими, мають окремий заїзд і можуть бути виділені в цілий об`єкт нерухомого майна (а.с.30-31). Згідно витягу з рішення Виконавчого комітету Первомайської міської ради Миколаївської області від 13.10.2016 року № 513 (а.с.29), у зв`язку з виділом в окремий об`єкт, житловому будинку (9/25) та земельній ділянці (3\\5 частини) площею 0,778 га, кадастровий номер 4810400000:06:077:0016 для будівництва та обслуговування житлового будинку по [ADDRESS] присвоєно адресу - [ADDRESS] . Право власності на земельну ділянку площею 0,0778, що розташована за адресою: [ADDRESS] , та призначена для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за вказаною адресою, було зареєстроване за [PERSON] згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №824544 (а.с.26). Спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] (син спадкодавця). Інших спадкоємців судом не встановлено. На присадибну земельну ділянку (3\\5 частини) площею 0,778 га, кадастровий номер 4810400000:06:077:0016, що призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] , позивач отримав Свідоцтво про право на спадщину за законом від 10.11.2018 року (а.с.22) та Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.11.2018 року № 144836350 (а.с.23-25). Тобто, частину спадщини позивач [PERSON] після смерті спадкодавця [PERSON] оформив, а тому вважається таким, що прийняв всю спадщину. Також, як вбачається з довідки Васильківської районної державної нотаріальної контори від 13.07.2018 року, вих. № 925/02-14 (а.с.28), позивач [PERSON] прийняв спадщину після смерті його матері [PERSON] 14.08.2018 позивач звертався до Державного реєстратора з питання реєстрації права власності на вищевказаний житловий будинок, але йому було відмовлено в державній реєстрації, що підтверджується рішенням про відмову в державній реєстрації прав та їх обтяжень №42621378 від 20.08.2018 (а.с.21). Крім того, як вбачається з постанови державного нотаріуса Васильківської районної державної нотаріальної контори Київської області Остранициної О.Б. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.11.2018 було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок [ADDRESS] , мотивуючи відмову тим, що не надано оригіналів документів, що підтверджують реєстрацію права власності на житловий будинок. Отже, судом з`ясовано, що позивач в установленому законом порядку прийняв спадщину, однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті матері [PERSON] через те, що на житловий будинок відсутні оригінали правовстановлюючих документів, а тому через це 10.11.2018 нотаріусом йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину) (а.с.10). \~ \~ \~ \~Згідно ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.ст.15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до вимог статтей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право за спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Статтями 1268, 1269, 1270 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження. Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах незаборонених законом. Згідно ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Представник відповідача позов визнав повністю. Відповідно до ч. 3 ст.\~200, ч. 4 ст.\~206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні. Таким чином, враховуючи вимоги законодавства, та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved