Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-03 00:00:00

03 серпня 2022 року [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з вищезазначеною позовною заявою (а.с. 1-3). 19 вересня 2022 року [PERSON] було надано до суду, через канцелярію, оновлену позовну заяву до [PERSON] , в якій просить суд: розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №343; залишити прізвище « [PERSON] »; розподілити понесені нею судові витрати. В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що 10 червня 2006 року між позивачем та відповідачем зареєстровано шлюб від якого мають сина: [PERSON] , [INFO] та доньку: [PERSON] , [INFO] . З березня 2022 року остаточно стосунки припиненні, у зв`язку з різними поглядами на життя, відсутністю взаєморозуміння, відсутністю почуття любові та поваги. Намагання вирішити ситуацію результату не дали. Подальше спільне життя з відповідачем позивач вважає неможливим. Спір про місце проживання дітей відсутній (а.с. 24-26). Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 вересня 2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання (а.с.29-29зворот). В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надавши до суду, через канцелярію, клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала (а.с.34). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надавши до суду, через канцелярію, заяву про розгляд справи без участі, позовні вимоги визнав у повному обсязі, просить їх задовольнити (а.с.35-35 зворот). Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з наявністю письмових заяв від сторін про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявною в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Встановлено, що10 червня 2006 року позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] зареєстрували шлюб у Ленінському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 343, про що видано свідоцтво про шлюб (а.с. 28). Від шлюбу сторони мають двох дітей (а.с.11, 12) з яких, на дату розгляду справи судом, неповнолітньою є донька [PERSON] , [INFO] (а.с.11). Спору щодо нажитого в шлюбі майна сторонами не заявлено. Відповідно до ст. 51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1\~ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2\~ст. 104 СК України\~та ч. 3\~ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Під час реєстрації шлюбу позивач [PERSON] свого дошлюбного прізвища не змінювала (а.с. 28). Враховуючи встановлені у справі обставини, відсутність підстав для збереження шлюбу між сторонами, визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, у зв`язку з чим підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, підлягає надісланню до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 264, п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, при ухваленні рішення, суд вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, про що зазначає у резолютивній частині рішення. Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до приписів ч. 8\~ст. 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи встановлюється судом на підставі поданих доказів (договорів, рахунків тощо). Позивачем сплачено за звернення до суду судовий збір в розмірі 992,40 грн., що підтверджується відповідною квитанцією від 16 вересня 2022 року (а.с.27), платіж за якою зараховано 16 вересня 2022 року на казначейський рахунок, Ідентифікатор документу в Казначействі: 416281045 (а.с.39). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до\~положень ч.\~1\~ст.\~142\~ЦПК України,\~у\~тому\~числі,\~в\~разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Положеннями частини\~3\~статті\~7\~Закону\~України\~«Про судовий\~збір»\~встановлено\~також,\~що\~у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи, що відповідачем визнано позов до розгляду справи по суті, зазначені положення законодавства, суд вважає можливим повернути позивачці з державного бюджету 50% сплачено ним розміру судового збору, що становить 496,20 грн. Крім того, з урахуванням того, що позов задоволено, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню інша частина судового збору сплаченого позивачем, що становить суму у 496,20 грн. На підставі вищезазначеного,

Outcome: approved