Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до Черкаської обласної прокуратури, третя особа: Перша черкаська державна нотаріальна контора про скасування арешту на майно. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він є власником 1/5 частини будинку [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних споруд на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Першою черкаською державною нотаріальною конторою 27.02.1995. У березні цього року йому стало відомо, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна містяться відомості, відповідно до яких існує обтяження у вигляді арешту, номер обтяження 5006195, який зареєстровано 02.05.2007, підствою обтяження є повідомлення, 326СК-95, 09.06.1995, прокуратура м. Черкаси, об`єктом обтяження є частина будинку за адресою: [ADDRESS] . 30 березня 2022 року він звернувся до Черкаської окружної прокуратури із заявою про скасування накладеного арешту, та отримав відповідь, відповідно до якої у зв`язку з введенням на території України воєнного стану, державний реєстр речових прав не працює, а тому перевірити інформацію, яка зазначена у зверненні на даний час неможливо. Указує, що накладення арешту на належну йому частину будинку порушує його права як власника у вільному володінні, розпорядженні належним майном. У зв`язку з чим, просить суд зняти/припинити обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно (реєстраційний номер обтяження 5006195, який зареєстрований 23.05.2007), об`єкт обтяження -1/5 частини будинку [ADDRESS] , та виключити відповідні записи про обтяження з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 червня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та протягом п`яти днів - заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 15 липня 2022 року до суду надійшов відзив, в якому відповідач зазначив, що згідно Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна містяться відомості, відповідно до яких існує обтяження у вигляді арешту на 1/5 частину будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформації Черкаської окружної прокуратри відслідкувати вищевказане повідомлення прокуратури м. Черкаси №326СК-95 від 09.06.1995, на підставі якого накладено арешт на частину будинку по [ADDRESS] не представилось за можливе, оскільки відповідно од п. 122 Переліку типових документів, що утворюються під час діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 578/5 від 12.04.2012, термін зберігання Книги обліку вихідної кореспонденції та книги обліку документів відправлених кур`єром становить 3 роки. Таким чином, Черкаської обласної прокуратурою не убачається за можливе надати правов оцінку обставин, викладеним у позовній заяві. Дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (викликом) сторін за наявними у справі матеріалами. Клопотання щодо розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін від позивача чи відповідача до суду не надходило. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, в разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ст.\~16\~ЦК Україна кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Романій Н.В., [PERSON] є власником 1/5 частини будинку [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано обтяження у вигляді арешту, номер обтяження 5006195, який зареєстровано 02.05.2007, підствою обтяження є повідомлення, 326СК-95, 09.06.1995, прокуратура м. Черкаси, об`єктом обтяження є частина будинку за адресою: [ADDRESS] . Власник: [PERSON] . На звернення позивача щодо зняття арешту Черкаською окружною прокуратурою надано відповідь від 05.04.2022 № 163-650-22, у якій зазначається, що згідно з пунктом 9 розділу ХІ «Перехідних положень» чиного КПК Україн питання про зняття арешту майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що дія до набрання чинності цим кодексом. Роз`яснено, що з метою вирішення питання щодо скасування арешту, [PERSON] слід звернутися до суду. За нормою\~ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним (ч. 4\~ст. 41 Конституції України). Відповідно ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ч. 1\~ст.\~317\~ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно ст.\~319\~ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. За приписами частини 1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним із способів захисту права власності є гарантована статтею 391\~цього Кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Право власності належить до основоположних прав людини, втілення яких у життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини втручання в це право повинно мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. При цьому Згідно з пунктом 9розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 рокупитання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Отже, справа про скасування арешту з майна, накладеного постановою слідчого відповідно до положеньКПК України 1960 року, підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі №372/2904/17-ц. Так, з відзиву Черкаської окружної прокуратури убачається, що згідно Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна містяться відомості, відповідно до яких існує обтяження у вигляді арешту на 1/5 частину будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформації Черкаської окружної прокуратри відслідкувати вищевказане повідомлення прокуратури м. Черкаси №326СК-95 від 09.06.1995, на підставі якого накладено арешт на частину будинку по [ADDRESS] не представилось за можливе, оскільки відповідно од п. 122 Переліку типових документів, що утворюються під час діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 578/5 від 12.04.2012, термін зберігання Книги обліку вихідної кореспонденції та книги обліку документів відправлених кур`єром становить 3 роки. Судом встановлено, що арешт на майно позивача накладено у ході досудового слідства ще у 1995 році, однак питання про скасування арешту майна не вирішено. Враховуючи те, що накладений арешт порушує право власності [PERSON] , внаслідок чого він позбавлений можливості у повному обсязі користуватися та розпоряджатися належним йому майном, іншим чином захистити свої порушені права позивач не може, тому суд вважає, що позов слід задовольнити у повному обсязі, щляхом зняття обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно, об`єкт обтяження -1/5 частини будинку [ADDRESS] , зареєстрований у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 5006195, який зареєстрований 23.05.2007 15:47:38 реєстратором Перша черкаська державна нотаріальна контора; підстава обтяження: повідомлення 326СК-95, 09.06.1995, прокуратура м. Черкаси; власник [PERSON] .

Outcome: approved