Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-20 00:00:00

17 грудня 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М.О., Державного підприємства «Сетам», [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рудика В.В. про визнання недійсним електронних торгів, акту про проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 грудня 2021 року матеріали позову передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 22 грудня 2021 року. 18 січня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача-3. Ухвалою суду від 21 січня 2022 року відкрито провадження у справі призначено розгляд позовної заяви за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14 березня 2022 року о 10:00 год. Підготовче засідання призначене на 14 березня 2022 року не відбулось оскільки, відповідно до розпорядження голови Дарницького районного суду м. Києва від 24 лютого 2022 року № 2-вс у зв`язку з введенням на території України 24 лютого 2022 року воєнного стану відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, з метою збереження життя та здоров`я працівників суду та відвідувачів оголошено здійснення розгляду лише кримінальних проваджень, у яких особи тримаються під вартою та у разі наявності клопотань, що потребують невідкладного розгляду, а також припинено пропуск до приміщення суду усіх відвідувачів, окрім учасників судового процесу за заявами та клопотаннями, що потребують невідкладного розгляду. Згодом підготовче засідання було призначено на 09 червня 2022 року на 10:00 год. 28 березня 2022 року на адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рудика В.В. надійшов відзив на позовну заяву (вх. №13788). 18 квітня 2022 року від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору АТ "Райффайзен Банк" надійшли пояснення щодо позову (вх. №14663). 03 червня 2022 року на адресу суду надійшов відзив (вх. №20649) від приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М.О. Підготовче засідання призначене на 09 червня 2022 року було відкладено за клопотанням представника відповідача - 3 на 19 липня 2022 року на 15:30 год. 15 липня 2022 року на адресу суду надійшов відзив (вх. №29158) від відповідача [PERSON] 19 липня 2022 року до суду надійшла заява від приватного нотаріуса про можливість розгляду справи у його відсутність. У підготовче засідання 19 липня 2022 року, яке було проведено в режимі відеоконференції, з`явилася представник відповідача [PERSON] - адвокат Бабенко Я.В, яка просила суд поновити строк на подачу відзиву у справі, який надійшов до суду 15 липня 2022 року (вх.№29158) та прийняти його до матеріалів справи, не заперечувала щодо закриття підготовчого провадження по справі. Враховуючи доводи представника відповідача -3, а також з огляду на відсутність в матеріалах справи доказів щодо отримання відповідачем - 3 позовної заяви з додатками (позовна заява повернулась до суду), суд на місці ухвалив поновити відповідачу- 3 [PERSON] строк на подачу відзиву на позов, прийняти відзив до матеріалів справи. Ухвалою суду від 19 липня 2022 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу для розгляду по суті на 22 серпня 2022 року. 1 серпня 2022 року від ДП «Сетам» надійшов відзив на позовну заяву, який був залишений судом без розгляду, з огляду на пропуск строку на його подання (позовна заява з додатками була отримана підприємством 18 лютого 2022 року (а.с. 106 т.1)), клопотань про поважність причин пропуску строку на подання відзиву відповідач не подавав. 2 серпня 2022 року від представника позивача надійшли суду письмові пояснення. У судове засідання 22 серпня 2022 року з`явився представник позивача, представник відповідача [PERSON] та приватний виконавець Фесик М.О. Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовну заяву в повному обсязі з підстав, викладених у позові, просив суд визнати недійсними електронні торги, які відбулись 1 листопада 2021 року щодо реалізації квартири [ADDRESS] , акт про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, оскільки проведені електронні торги суперечать: пунктам 2, 3, 4 розділу ІІ, підпункту 2 пункту 5 розділу ІІІ Порядку, пункту 8 розділу ІІІ, пункту 2 розділу VІІ Порядку реалізації арештованого майна; абзац. 3 пункту 3 статті 74 ЗУ «Про виконавче провадження»; абз. 3 статті 47 ЗУ «Про нотаріат» та підпункту 3.4 пункту 3 глави 12 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Приватний виконавець Фесик М.О. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, вказала, що позивачем не надано доказів на підтвердження порушення правил проведення електронних торгів, порушення, на які посилається позивач жодним чином не вплинули на результат торгів, позивачем не доведено, що під час проведення торгів та внаслідок їх було порушено її права та законні інтереси, вимога про визнання недійсним рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень сама по собі є безпідставною та необґрунтованою. Підтримала доводи, викладені у відзиві. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечувала про задоволення позовних вимог, вказала, що позивачкою не доведено порушення правил проведення електронних торгів, права позивачки не були жодним чином порушені, квартира була реалізована за ціною, визначеною оцінювачем, вона є більшою ніж борг позивачки перед банком, позивачка отримала різницю коштів після сплати всіх боргів банку та коштів за вчинені виконавчі дії. Зауважила, що у випадку встановлення порушень, що були допущенні приватним виконавцем у виконавчому провадженні існує окремий спосіб захисту порушених прав шляхом оскарження дій такого виконавця, а не подання подібного позову. Вказала, що позивачка чинить перешкоди новій власниці у користуванні та розпорядженні її майном. Зазначила, що відсутні також підстави для визнання недійсним рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, та позивачкою не зазначено вимогу про подальші дії та статус нерухомого майна. Третя особа, Акціонерне товариство "Райффайзен Банк" надало суду письмові пояснення, в яких заперечувало проти задоволення позовних вимог, зокрема зазначено, що електронні торги можуть бути визнані недійсними при існуванні одночасно умов: недотримання правил проведення електронних торгів, порушення вплинули на результат торгів та при цьому відбулось порушення прав та законних інтересів власника майна, яке реалізується на торгах. Також у пояснення було зазначено про те, що порушення, які були допущені приватним виконавцем (у випадку їх встановлення) мають оскаржуватись в рамках ЗУ «Про виконавче провадження». 29 вересня 2022 року до суду від представника позивача надійшла заява про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. У судовому засіданні 30 вересня 2022 року було додатково заслухано представника позивача та відповідача - 3, досліджено докази, у тому числі в порядку статті 85 ЦПК України, та оголошено у справі перерву до 21 жовтня 2022 року для надання можливості приватному виконавцю зазначити свою позицію щодо заявлених представником позивача у судовому засіданні витрат на правову допомогу, які він просив стягнути саме з приватного виконавця. 17 жовтня 2022 року до суду надійшла заява від представника АТ "Райффайзен Банк" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду, у задоволенні якої судом було відмовлено ухвалою суду від 17 жовтня 2022 року. 18 жовтня 2022 року аналогічна заява надійшла від адвоката Бабенко Я.В. у задоволенні якої також було відмовлено ухвалою суду від 18 жовтня 2022 року. У судове засідання 21 жовтня 2022 року учасники справи не з`явились, від представника позивача, відповідача [PERSON] та приватного виконавця надійшли заяви про можливість розгляду справи у їх відсутність. 21 жовтня 2022 року до суду надійшли письмові заперечення приватного виконавця щодо заявлених представником позивача вимог на правову допомогу. Від представника АТ "Райффайзен Банк" надійшла заява про відкладення розгляду справи через неможливість уповноваженого представника з`явитись у призначене судове засідання. Вивчивши його доводи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, враховуючи те що АТ "Райффайзен Банк" протягом часу розгляду справи в суді подавало свої письмові пояснення щодо заявленого позову, з огляду на тривалий час знаходження справи у проваджені суду, зважаючи на те, що подана заява про відкладення розгляду справи не містить доводів та доказів того, що інтереси АТ "Райффайзен Банк" у цій справі може представляти виключно С. Коваленко, та чому товариство не може забезпечити явку іншого свого уповноваженого представника до суду протягом всього часу розгляду справи. Враховуючи вище викладене, а також з урахуванням заяв представників сторін, суд ухвалив проводити розгляд справи у їх відсутність. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача [PERSON] , приватного виконавця Фесик М.О. суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 13 червня 2008 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль»(правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»- а.с.26-28) та [PERSON] був укладений кредитний договір №223326305, відповідно до якого [PERSON] (позичальник) отримала кредитні кошти у розмірі 50 000,00 доларів США з кінцевим строком повернення - до 13.06.2028 року, зі сплатою 13,5% річних; на забезпечення виконання умов кредитного договору від 13 червня 2008 року щодо повернення позичальником кредитних коштів, 1 червня 2008 року сторони також уклали іпотечний договір, згідно якого банку було передано в іпотеку нерухоме майно -квартиру [ADDRESS] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 6 вересня 2012 року, яке залишено без змін судовим рішенням апеляційного суду м. Києва від 5 грудня 2012 року, позов Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль`до [PERSON] задоволено. Стягнути з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» 729 811 грн. 29 коп., судові витрати в сумі 2823 грн. 00 коп., а всього -732 634 (сімсот тридцять дві тисячі шістсот тридцять чотири) грн. 29 коп. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року видано дублікат виконавчого листа № 2-2190/10 виданого 14 січня 2013 року Дарницьким районним судом м. Києва про стягнення боргу у розмірі 732634, 29 грн. з [PERSON] на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль». Поновлено строк пред`явлення дублікату виконавчого листа № 2-2190/10 по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. 15 липня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М.О. відкрито виконавче провадження ВП № 66111081 щодо примусового виконання виконавчого листа Дарницького районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року. 13 серпня 2021 року приватним виконавцем направлено вимогу про зобов`язання [PERSON] надати безперешкодний доступ приватному виконавцю 19 серпня 2021 року о 17:00 год до кв. [ADDRESS] для проведення опису та подальшої реалізації шляхом електронних торгів в рахунок погашення заборгованості. Вказана вимога була надіслана рекомендованим листом, що підтверджується матеріалами справи та не оспорюється сторонами у справі. 19 серпня 2021 року приватним виконавцем разом з відповідальним представником стягувача здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] . Опис квартири було проведено без доступу до квартири, у зв`язку з відсутністю [PERSON] , що підтверджується постановою про опис та арешт майна від 19 серпня 2021 року, копія якої наявна в матеріалах справи. 20 серпня 2021 року приватним виконавцем надіслано вказану постанову на адресу позивачки. 7 вересня 2021 року приватним виконавцем було отримано лист від [PERSON] , в якому повідомлялось про те, що нею отримано постанову приватного виконавця від 19 серпня 2021 року про опис та арешт майна, з якою вона не згодна, оскільки опис нерухомого майна проведено без її участі. 22 вересня 2021 року приватним виконавцем винесено ще одну постанову про опис та арешт майна за адресою: [ADDRESS] . Опис майна здійснювався у присутності боржника, яка надала доступ до квартири. 28 вересня 2021 року приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні ТОВ «Оціночний стандарт», з метою отримання незалежного звіту про оцінку нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] . 29 вересня 2021 року на адресу приватного виконавця від суб`єкта оціночної діяльності надійшов звіт про оцінку нерухомого майна, вказаного вище. Відповідно до проведеної оцінки вартість нерухомого майна склала 835495 грн. 30 вересня 2021 року на адресу позивачки приватним виконавцем було надіслано повідомлення про результати оцінки майна та додано копії звіту. 29 вересня 2021 року приватним виконавцем на адресу ДП «Сетам» було направлено заявку на реалізацію арештованого майна: однокімнатної квартири, загальною площею 31,80 кв.м., жилою площею 14.40 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . 1 жовтня 2021 року на Веб-сайті ДП «Сетам» було опубліковано оголошення щодо продажу предмету іпотеки, однокімнатної квартири, загальною площею 31,80 к.м., жилою площею 14,40 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . 1 листопада 2021 року в рамках ВП реалізовано арештоване нерухоме майно: шляхом проведення електронних торгів в системі Сетам лотом № 496049, Протоколом № 558487 проведення електронних торгів. Відповідно до інформації, яка міститься в протоколі № 558487 проведення електронних торгів від 1 листопада 2021 року місцезнаходження майна зазначено: [ADDRESS] . Переможець [PERSON] 10 листопада 2021 року приватним виконавцем складено Акт про реалізацію предмета іпотеки у виконавчому провадженні № 66111081 (номер лота 496049) однокімнатної квартири, загальною площею 31,80 кв.м., жилою площею 14,40 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Нерухоме майно було реалізовано за 835495 грн (вартість оцінки). 15 листопада 2021 року приватний виконавець винесла постанову про закінчення виконавчого провадження. Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону. Порядок підготовки та реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулювалось на час спірних правовідносин Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року № 1404-VІІІ, Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5. Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. З цього можна зробити висновок, що до електронних торгів застосовується положення законодавства щодо прилюдних торгів. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України). Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна (далі - Порядок) визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Відповідно до пункту 8 розділу X Порядку, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Згідно з пункту 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством, а отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином. Звертаючись із позовом до суду та обґрунтовуючи свої вимоги, позивачка зазначає, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є те, що приватний виконавець не мав цивільної дієздатності для передачі на реалізацію нерухомого майна, оскільки було передано майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в той час як позивачці належала та була передана в іпотеку квартира за адресою: [ADDRESS] , тобто порушення частини другої статті 203 ЦК України. Під час розгляду справи судом було встановлено, що у матеріалах виконавчого провадження, (починаючи з виконавчого листа, виданого Дарницьким районним судом м. Києва), у заявці на реалізацію арештованого майна, у протоколі про проведення електронних торгів та в акті про реалізацію предмета іпотеки у виконавчому провадженні зазначено адресу місця знаходження нерухомого майна: [ADDRESS] , в той час, як належна адреса нерухомого майна: [ADDRESS] . Обґрунтовуючи доводи позовної заяви представник позивача вказав, що зазначення, зокрема, в лоті на сайті ДП «Сетам» місцезнаходження майна «вул» замість «пр-т» значно знизило число потенційних покупців, які б могли взяти участь у електронних торгах, що призвело до того, що в електронних торгах фактично брала участь тільки відповідачка [PERSON] , а квартира була реалізована за ціною оцінки. Судом у судовому засіданні за участі представника позивача та представника відповідача [PERSON] 30 вересня 2022 року в порядку статті 85 ЦПК України було оглянуто сайт ДП «Сетам» за посиланням https://setam.net.ua/ та за пропозиціями учасників справи здійснено пошук лоту № 496049 щодо продажу квартири, яка належала позивачці. Суд зазначає, що оскільки вказаний лот було реалізовано на електронних торгах, він на час огляду сайту не був "активним" та знаходився у розділі «архів». Також, як вбачається з інтерфейсу сайту та його функціоналу, для пошуку бажаного об`єкту купівлі потенційний покупець може визначити самостійно: «вид майна» (наприклад нерухомість), вид такої нерухомості (житлова, комерційна тощо), «область», «ціну», «номер лоту», «дату проведення аукціону», «стан аукціону», а також обрати заплановані аукціони чи торги. Крім того, в графі «пошук» можливо зазначити певну поштову адресу. Під час дослідження вказаного сайту, спірний об`єкт нерухомості було знайдено саме за номером лоту. Пошук за «вул [PERSON] », «пр-т [PERSON] », « [INFO] » не дав можливості знайти спірний об`єкт нерухомості. В той же час суд вважає за необхідне зауважити, що вказане не може свідчити про те, що зазначення у заяві на реалізацію та лоті адресу як « [ADDRESS] » певним чином вплинуло на можливість знайти об`єкт продажу на сайті ДП «Сетам», оскільки по-перше, кожен потенційний покупець для себе особисто вирішує ті критерії, які є для нього визначальними у пошуку лоту і твердження про те, що пошук відбувається виключно за загальною назвою (вулиця, проспект, провулок, бульвар тощо), а також те, що не зазначення вказаних слів у відповідній графі впливає та обмежує пошук, є не доречним. Крім того, позивачем та її представником не надано доказів про наявність в місті Києві двох різних вулиць-під назвою вулиця Петра Григоренка та під назвою проспект Петра Григоренка. Формат зазначення адреси приватним виконавцем у заявці на проведення торгів не створює перешкод у ідентифікації цієї вулиці/проспекту. Суд зазначає, що під час огляду сайту ДП «Сетам» за номером лоту 496049 було встановлено, що в електронних торгах, які відбулись 1 листопада 2021 року взяли участь 4 потенційних покупці, в тому числі відповідачка [PERSON] , отже вказане дає можливість дійти висновку про те, що лот був ідентифікований потенційними покупцями, зацікавленість ним була. Інформації чи доказів того, що всі 4 покупці якимось чином знали точно номер лоту та подали заявку на участь у електронних торгах з певним «умислом», матеріали справи не містять. Подання заявок на спірний об`єкт нерухомості, як вбачається з вказаного сайту, відбувалось протягом певного періоду, а саме з 6 жовтня (1 заявка) по 31 жовтня (остання). Крім того, до лоту були долучені фото, на одному з яких чітко видно адресу об`єкта нерухомості, а саме табличку на будинку, де зазначено « [ADDRESS] ». Отже, враховуючи зазначене, суд не може погодитися з позицією позивача та її представника, що наявність помилки в адресі майна позивачки у є безумовною підставою для визнання електронних торгів недійсними, та така помилка могла вплинути на ідентифікацію об`єкта нерухомості або створити помилкове уявлення у потенційних покупців про місце розташування квартири та знизити зацікавленість таким лотом. Твердження представника позивача про те, що наявність незначної кількості покупців, а по факту лише [PERSON] (заявки інших покупців були відхиленні через несплату гарантійного внеску) призвели до того, що квартира була продана за ціною оцінки, а отже позивачка втратила можливість реалізації квартири за більшою ціною, суд оцінює критично, з огляду на те, що вказане є лише припущенням сторони позивача. Під час розгляду справи було встановлено, що позивачка була повідомлена про результати оцінки її майна, їй було надіслано відповідне повідомленням із копією звіту, що підтверджується матеріалами справи та не спростовувалось стороною позивача у судових засіданнях; повідомлена про передачу майна на реалізацію на електронних торгах, інформаційне повідомлення про проведення торгів було завчасно розміщене на офіційному веб-сайті ДП «Сетам». Доводи позивачки про те, що приватним виконавцем раніше 10-ти денного строку було надіслано заявку на реалізацію арештованого майна, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, оскільки опис та арешт майна відбувся 15 липня 2021 року та 19 серпня 2021 року, а заявка на реалізацію майна була надіслана 29 вересня 2021 року, в той час як відповідно до частини другої статті 57 ЗУ «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Крім того, що стосується порушень, допущених приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Стосовно доводів позивача про ненадання приватним виконавцем до заявки на реалізацію арештованого майна копії виконавчого документу, копію постанови про опис та арешт майна боржника, документів про вартість (оцінку) майна, суд зазначає, що відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі), зокрема, копія виконавчого документа (паперова копія виконавчого документа, виданого у формі електронного документа), а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»). Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Представником позивача, окрім власних пояснень, не було надано суду будь-яких доказів на порушення приватним виконавцем вказаних вимог Порядку. Щодо невиконання відповідачем ДТ «Сетам» вимог ЗУ «Про іпотеку» в частині необхідності розміщення об`яви в засобам масової інформації, що також, на думку представника позивача, вплинуло на кількість потенційних покупців в бік зменшення, суд зазначає, що станом на час внесення в систему ДП «Сетам» інформації про лот 1 жовтня 2021 року діяла редакція ЗУ «Про іпотеку» від 6 вересня 2021 року, відповідно до якої статті 43 Закону, яка зобов`язувала організатора прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікувати в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів, була виключена. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі № 668/5633/14-ц викладено висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди під час розгляду справ про визнання електронних торгів недійсними, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Аналогічний висновок здійснено у постанові Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі № 372/3161/18. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема не надано належних і допустимих доказів, що зазначені нею порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів. Як зазначено у судовому засіданні приватним виконавцем та не заперечувалось представником позивача, позивачка після продажу квартири та сплати всіх коштів за виконавчим провадженням № ВП 66111081 отримала решту - 64000 грн. Суд не надає детального обґрунтування іншим доводам, вказаним у позовній заяві щодо підстав для визнання електронних торгів недійсними, з огляду на те, що вони є такими, що не впливають на порядок проведення електронних торгів та самостійно чи в сукупності з іншими обставинами не можуть бути підставою для визнання їх недійсними. У справі «Ромашов проти України» Європейський суд з прав людини зауважив, що право на суд стало б ілюзорним, якщо б правова система держави дозволяла, щоб кінцеве та обов`язкове рішення суду залишалося невиконаним, що завдавало б шкоду одній зі сторін. Виконання рішень, ухвалених будь-яким судом, слід розглядати як невід`ємну частину "судового розгляду" для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Таким чином, з урахуванням викладеного вище, суд дійшов висновку, що позивачем не надано доказів на підтвердження порушення порядку реалізації майна в межах проведення прилюдних торгів, а тому підстави для визнання правочину недійсним не підлягають до задоволення. Не підлягають також до задоволення інші, взаємопов`язані із вищевказаною, вимоги про визнання недійсним акту приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Доводи представника позивача про те, що приватним виконавцем було фактично складено 2 акти про реалізацію предмета іпотеки, що є порушенням норм законодавства та підставою для скасування такого акту суд оцінює критично, з огляду на таке. Приватним виконавцем 10 листопада 2021 року було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, в тім з огляду на те, що у ньому адреса місцезнаходження майна була зазначена: [ADDRESS] , приватний нотаріус не видав [PERSON] свідоцтво про придбання нерухомого майна, приватний виконавцем була виправлена помилка у поштовій назві місця знаходження об`єкта нерухомості, з урахуванням особливостей функціоналу автоматизованої системи виконавчих проваджень після винесення постанови про закриття виконавчого провадження. Крім того, постанова приватного виконавця від 10 листопада 2021 року про виправлення помилки у процесуальному документів була предметом оскарження в суді першої інстанції та за результатами скарги ухвалено рішення про відсутність підстав для її задоволення. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених статтею 82 ЦПК України. Належними доказами в розумінні статті 77 ЦПК України є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Отже, позивачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на обґрунтування заявлених вимог, а також на спростування заперечень відповідачів. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи не підтверджені певними засобами доказування, а тому позовна заява не підлягає задоволенню. Відповідно до приписів статті 141 ЦПК України судовий збір та витрати на правову допомогу покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed