Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-06 00:00:00

16.12.2021 року позивач [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до приватного виконавця Телявського Анатолія Миколайовича, [PERSON] , Державне підприємство «Сетам», приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олени Ігорівни про визнання недійсним та скасування електронних торгів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 06.03.2018 року Солом`янським районним судом м. Києва було прийнято рішення, яким було задоволено позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Відповідно до рішення від 06.03.2018 року Солом`янського районного суду м. Києва з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто 199\~643 гривні 34 копійки та 1996 гривень 43 копійки судового збору. 06.03.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 61490377. Того ж дня приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було винесено постанову про арешт усього майна боржника. 12.08.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було винесено постанову про арешт житлового будинку [ADDRESS] . 01.10.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою постановив описати та накласти арешт на майно [PERSON] : житлового будинку [ADDRESS] та земельну ділянку, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . 07.12.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, якою призначив суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРОЕКСПЕРТ ГРУП» в особі директора Свертоки Є.В. 23.12.2020 року суб`єктом оціночної діяльності було надано висновок про вартість нерухомого майна. Відповідно до висновку вартість об`єкта оцінки становить: 2\~126\~630,00 гривень, у тому числі житлового будинку 1\~794\~580,00 гривень, земельної ділянки 332\~050,00 гривень. Позивач вказує, що жодних листів, повідомлень від приватного виконавця про те, що його нерухоме було оцінено не отримував, тому не зміг оскаржити вартість оцінки нерухомого майна. Так житловий будинок та земельна ділянка в подальшому приватним виконавцем були виставлені на електронні торги та були продані ДП «СЕТАМ» з повторних (третіх) торгів. Позивач зазначає, що жодної інформації про те, що його нерухоме майно виставляється на торги, від приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського А.М. він не отримував. Про те, що будинок та земельна ділянка вже продані позивач дізнався 20.11.2021 року від невідомих людей, які вказали, що вони представляють інтереси нового власника. 24.11.2021 року позивач ознайомився із матеріалами виконавчого провадження № 61490377 та дізнався, що 16.09.2021 року ДП «СЕТАМ» було втретє проведено електронні торги з реалізації арештованого майна. Позивач зазначив, що про них йому відомо не було. 06.10.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. було складено акт про проведені електронні торги, відповідно до якого передано на реалізацію житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358. 02.11.2021 року приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко О.І. було видано свідоцтво, зареєстроване в реєстрі за № 713 про те, що [PERSON] на праві власності належить майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358. Позивач вказує, що вважає, що електронні торги з реалізації нерухомого майна (житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358) від 16.09.2021 року, переможцем яких став [PERSON] , організовано та проведено з порушенням процедури, встановленої нормами чинного законодавства. Позивач вказує, що ознайомившись із заявою на реалізацію арештованого майна від 14.06.2021 року, підготовленою для організатора торгів ДП «СЕТАМ», якою приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. передається на реалізацію нерухоме майно: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358, виявлено, що вона написана без дотримання вимог законодавства. Так, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. в Заявці на реалізацію арештованого майна від 14.06.2021 року не було вказано: форма реалізації арештованого майна (електронний аукціон чи аукціон за фіксованою ціною); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса), хоч такий зберігач був призначений Постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01.10.2020 року, а саме [PERSON] , стягувач у виконавчому провадженні № 61490377, фото- та/або відеоматеріали (не вказано чи додаються фото- або відеоматеріали до заявки). Вказував, що як боржник та учасник виконавчого провадження № 61490377, не був ознайомлений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявського А.М. про результати визначення вартості його нерухомого майна. Немає жодного документа, який би підтвердив те, що позивач ознайомлений із вартістю нерухомого майна. Організатор торгів не перевірив повноту Заявки на реалізацію арештованого майна. Приватним виконавцем не було надано Організатору торгів відомості про наявність/відсутність згоди стягувача на проведення третього електронного аукціону у спосіб продажу майна з можливістю зниження стартової ціни лоту. На підставі вище наведеного позивач просив суд, визнати недійсними електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 16.09.2021 року, із реалізації арештованого майна: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358, що належить [PERSON] у виконавчому провадженні № 61490377, скасувати протокол проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна від 16.09.2021 року № 553580, сформований за результатами проведення електронних торгів із реалізації арештованого майна: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358, що належить [PERSON] у виконавчому провадженні № 61490377, скасувати акт про проведені електронні торги від 06.10.2021 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. у виконавчому провадженні № 61490377 щодо реалізації арештованого майна, а саме: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358, що належить [PERSON] у виконавчому провадженні № 61490377, визнати недійсним та скасувати Свідоцтво зареєстроване в реєстрі за № 713 від 02.11.2021 року приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко О.І. про те, що [PERSON] на праві власності належить майно, а саме: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] , скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме реєстрацію прав власності за [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS] та земельної ділянки, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] та стягнути з відповідачів судовий збір. 20.12.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито загальне позовне провадження у справі. 20.12.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області постановлено Заяву позивача [PERSON] про забезпечення позову у цивільній справі за позовом [PERSON] до приватного виконавця Телявського Анатолія Миколайовича, [PERSON] , державне підприємство «Сетам», приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олени Ігорівни про визнання недійсним та скасування електронних торгів задовольнити частково. В якості забезпечення позову накласти арешт на: житловий будинок [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . В решті вимог заяви - відмовити. 27.01.2022 року відповідачем 1 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським А.М. через канцелярію суду було зареєстровано відзив на позовну заяву, в якій він зазначив, що у його провадженні перебувало виконавче провадження № 61490377 з примусового виконання виконавчого напису № 760/18441/16 виданого 24.10.2018 року Солом`янським районним судом м. Києва про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 199\~643,34 гривень та 1996,43 судового збору. 06.03.2020 року у вказаному ВП винесено постанови про відкриття провадження, стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, про визначення розміру мінімальних витрат виконавчого провадження, про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження 223372,74 гривень, про арешт майна відповідно до якої накладено арешт на все майно, яке належить боржнику. Вказував, що в ході здійснення виконавчих дій ним було встановлено, що боржнику на праві власності належить житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з чим 01.10.2020 року було винесено постанову про арешт майна. 07.12.2020 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «ЄВРОЕКСПЕРТ ГРУП» та доручено надати звіт з експертно-грошової оцінки описаного та арештованого майна. 23.12.2020 року ТОВ «ЄВРОЕКСПЕРТ ГРУП» складено звіт за результатами визначення вартості описаного та арештованого майна боржника. 14.06.2021 року направлено до ДП «СЕТАМ» заявку на примусову реалізацію житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 16.09.2021 року № 553580 ДП «СЕТАМ» переможцем визнано учасника № 5 [PERSON] , [INFO] . Продажна ціна лоту № 491400 (не враховуючи суми гарантійного внеску) була внесена в повному обсязі 30.09.2021 року у сумі 1\~414\~208,95 гривень. 01.11.2021 року приватним виконавцем винесено акт про проведені електронні торги. 02.11.2021 року приватним виконавцем винесено постанову про зняття арешту з майна. 30.12.2021 року приватним виконавцем винесено постанову про визначення розміру додаткових витрат. У зв`язку із тим, що рішення суду виконано в повному обсязі. Заборгованість за виконавчим документом стягнуто повністю та перераховано на користь стягувача. Основну винагороду приватного виконавця та витрати виконавчого провадження стягнуто та перераховано на відповідні реквізити, приватним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження. Приватний виконавець вказував, що позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів. Оскільки факту порушення порядку проведення електронних торгів, які відбулись 16.09.2021 року встановлено не було, відсутні підстави для задоволення позову [PERSON] та визнання недійсними проведених електронних торгів з реалізації житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] , визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів № 553580 від 16.09.2021 року та акту приватного виконавця про проведені електронні торги. Просив в задоволені позовної заяви [PERSON] до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича, державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] , Приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олени Ігорівни, про визнання недійсними та скасування електронних торгів відмовити в повному обсязі. 09.02.2022 року представник відповідача 3 ДП «СЕТАМ» через канцелярію суду зареєстрував відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що ДП «СЕТАМ» вважає вимоги Позивача незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідач вказував, що Верховним Судом неодноразово було зроблено висновок про те, що до предмету доказування у справах про визнання недійсними електронних торгів не входить визначення вартості майна, а результати оцінки майна мають окремий, передбачений спосіб оскарження. Відзначив, що позивач посилається на дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Вказував, що спірне майно є нерухомим майном, а тому до такого майна не застосовується реалізація за фіксованою ціною. Отже відсутність вказівки у Заявці форми реалізації майна жодним чином не вплинула на результат торгів та не порушила права Позивача. Крім того, у заявці вказані відомості про зберігача спірного майна ( [PERSON] ), зазначений номер телефону, по якому будь-який потенційний покупець міг дізнатися необхідну інформацію у зберігача. Ці відомості про зберігача також зазначені на офіційному веб-сайті ДП «СЕТАМ», що підтверджується роздруківкою. Таким чином ДП «СЕТАМ» належним чином перевірило повноту заповнення Заявки на реалізацію спірного майна, були відсутні підстави для повідомлення приватного виконавця про необхідність усунення недоліків. Наголошував, що описані у позовній заяві можливі порушення виконавцем не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і мають самостійний спосіб оскарження. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено. Таким чином підстав для задоволення позовних вимог відсутні. На підставі вище наведеного, представник відповідача 3 просив суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 21.02.2022 року представником відповідача 2 [PERSON] адвокатом Осколковим І.Л. через канцелярію суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що на підставі протоколу № 553580 від 16.09.2021 року та акту приймання-передачі від 06.10.2012 року приватним нотаріусом Федоренко О.І., Фастівського районного нотаріального округу Київської області видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 713 від 02.11.2021 року та зареєстровано за Відповідачем 2 право власності на нерухоме майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] та земельної ділянки з кадастровим номером 3222486601:01:005:0358. Окрім вказаного, відповідно до Довідки відділу реєстрації місця проживання громадян та формування і ведення реєстру територіальної громади виконавчого комітету Боярської міської ради № 13-02/1432 від 25.11.2021 року зазначено, що відповідно до картотеки з питань реєстрації місця проживання громадян станом на 25.11.2021 року, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані особи не значаться. Наголошував, що позивач, будучи відповідачем у справі № 760/18441/16, про відкриття виконавчого провадження № 61490377, зобов`язаний був добросовісно здійснювати свої процесуальні права та обов`язки. З наведеного вбачається, що позивач: не був обмежений у праві добровільного виконання рішення, мав можливість приймати участь у виконавчому провадженні, запропонувати інше майно, на яке б можна було звернути стягнення, ознайомитися з оцінкою арештованого майна та оскаржити її у разі незгоди, укласти мирову угоду на стадії виконавчого провадження тощо. Крім того, позивач протягом трьох років, з моменту прийняття рішення Солом`янським районним судом м. Києва, яким стягнуто з останнього суму боргу, мав достатньо часу для отримання інформації стосовного подальшого руху виконання такого судового рішення та реалізації своїх прав як Боржника, що визначені Законом України «Про виконавче провадження». Таким чином, посилання Позивача на те, що він не був обізнаний про те, що його будинок із земельною ділянкою виставленні на торги та підлягали оцінці, є безпідставними та не заслуговує на увагу, однак свідчать про недобросовісність Позивача. Також вказував, що позивачем не оскаржено порядок проведення оцінки, Позивач не піддає сумніву та не оспорює, визначену у вказаному Висновку, вартість об`єкта нерухомості. Таким чином, оцінка майна позивача для виставлення його на прилюдні торги була проведена у відповідності до вимог чинного законодавства України, а отже в даному випадку права та інтереси Позивача не порушувались. На підставі вище наведеного, вказував, що позовна заява є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів та не надав відповідних доказів, на яких ґрунтується його позиція. Просив відмовити в повному обсязі в задоволенні позову [PERSON] до приватного виконавця Телявського А.М., [PERSON] , державного підприємства «СЕТАМ», приватного нотаріуса Фастівського РНО Київської області Федоренко О.І. про визнання недійсним та скасування електронних торгів. 05.09.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд позов задовольнити. Представник відповідача 1 Пількевич Т.А. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила суд в позові відмовити. Представник відповідача 2 Осколков І.Л. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд в позові відмовити. Суд, у порядку загального позовного провадження, заслухавши думку сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків. Судом встановлено, що 06.03.2018 року Солом`янським районним судом м. Києва було прийнято рішення, яким було задоволено позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Відповідно до рішення від 06.03.2018 року Солом`янського районного суду м. Києва з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто 199\~643 гривні 34 копійки та 1996 гривень 43 копійки судового збору. 06.03.2020 року у вказаному ВП винесено постанови про відкриття провадження, стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, про визначення розміру мінімальних витрат виконавчого провадження, про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження 223372,74 гривень, про арешт майна відповідно до якої накладено арешт на все майно, яке належить боржнику. Вказував, що в ході здійснення виконавчих дій ним було встановлено, що боржнику на праві власності належить житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . 01.10.2020 року було винесено постанову про арешт майна. 07.12.2020 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «ЄВРОЕКСПЕРТ ГРУП» та доручено надати звіт з експертно-грошової оцінки описаного та арештованого майна. 23.12.2020 року ТОВ «ЄВРОЕКСПЕРТ ГРУП» складено звіт за результатами визначення вартості описаного та арештованого майна боржника. 14.06.2021 року направлено до ДП «СЕТАМ» заявку на примусову реалізацію житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 16.09.2021 року № 553580 ДП «СЕТАМ» переможцем визнано учасника № 5 [PERSON] , [INFO] . Продажна ціна лоту № 491400 (не враховуючи суми гарантійного внеску) була внесена в повному обсязі 30.09.2021 року у сумі 1\~414\~208,95 гривень. 01.11.2021 року приватним виконавцем винесено акт про проведені електронні торги. 02.11.2021 року приватним виконавцем винесено постанову про зняття арешту з майна. 30.12.2021 року приватним виконавцем винесено постанову про визначення розміру додаткових витрат. Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (статті 124, 129 Конституції України, стаття 18 ЦПК України). Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Отже правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 22.02.2017 року у справі 6-2677цс16. За положеннями частини 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Відповідно до частини 1 статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно з частиною 2 статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Згідно з пунктом 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до пункту 2 розділу I Порядку реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності (пункт 4 розділу І Порядку). Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Пунктом 2 розділу ІІ Порядку передбачено, що Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця; номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб; форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; фото- та/або відеоматеріали; електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті. Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. Відповідно до пункту 1, 5 розділу V Порядку електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо до часу завершення електронних торгів не надійшло жодної цінової пропозиції, електронні торги вважаються такими, що не відбулися. Особливості реалізації предмета іпотеки визначені пунктом 2 розділу VII Порядку, яким передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Іпотекодержатель також зобов`язаний сплатити винагороду за організацію та проведення електронних торгів. За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VIII цього Порядку, зазначаються дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку». Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв`язку на поштову адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Протягом трьох робочих днів після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія надсилається іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та виконавцю. Якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За відсутності цінових пропозицій або відмови усіх учасників, які подавали цінові пропозиції, виконати протягом встановлених строків вимоги цього пункту електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. У разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку. Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Відповідно до пунктів 1-3 розділу ХІ Порядку електронні торги вважаються такими, що не відбулись, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції. Торги за фіксованою ціною вважаються такими, що не відбулись, у разі: ненадходження жодної заявки на придбання майна протягом строку їх проведення; несплати вартості лота усіма учасниками, які подали заявки про придбання майна. Підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій Організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню. За наявності підстав, визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор негайно зупиняє електронні торги (торги за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом, про що складає акт про зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення. З моменту зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом строки електронних торгів автоматично зупиняються. У разі усунення підстав для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною), визначених у пункті 2 цього розділу (в тому числі набрання судовим рішенням законної сили про відмову в задоволенні позову, про закриття провадження у справі або залишення позовної заяви без розгляду), Організатор з дотриманням вимог цього Порядку засобами Системи здійснює заходи щодо відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) у цілому або за окремим лотом із збереженням попередніх умов їх проведення та без уцінки майна. Інформація про відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) не пізніше наступного робочого дня з дня їх відновлення засобами Системи розміщується на Веб-сайті та надсилається усім учасникам в їх особисті кабінети. Інформація про відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) обов`язково повинна містити підстави для відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) та дату і час їх початку. У разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна, або постанови про повернення виконавчого документа стягувачу (до суду, який його видав) Організатор зобов`язаний негайно припинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та зняти майно з реалізації (пункт 5 розділу ХІ Порядку). Оформлення результатів електронних торгів визначене розділом VІІІ Порядку. Так, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. Згідно з пунктом 4 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (пункт 8 розділу X Порядку). Отже, акт про проведені електронні торги стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України. З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України у постанові від 22.02.2017 у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зроблено правовий висновок про те, що дії (бездіяльність) державного виконавця щодо порушень, допущених при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статті 55, 85 цього Закону). Також у постанові Верховного Суду від 14.04.2020 року у справі № 668/14900/15ц (провадження № 61-12468св19) міститься висновок про те, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази згідно з вимогами статей 77-80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Разом з тим, позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулись такі порушення вимог Порядку, які вплинули на результати торгів і порушили права та законні інтереси позивача. Позивач, як на одну з підстав своїх вимог, посилається на проведення торгів 3 разів, однак це твердження не відповідає встановленим судом обставинам та вимогам закону. Щодо посилання позивача стосовно проживання у спірній квартирі її дітей, суд звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів того, що місце проживання дітей позивача було зареєстроване у вказаній квартирі на момент її реалізації приватним виконавцем. Доводи позивача про не повідомлення його про відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, відсутності письмової згоди заставодержателя на відчуження майна, порушення порядку звернення стягнення на майно, визначення вартості оцінки майна зводяться до оскарження дій державного виконавця у виконавчому провадженні і не стосуються порушення правил проведення прилюдних торгів та з урахуванням зазначених вище постанов Верховного Суду мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно роз`яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. При цьому, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006 року). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону суд вважає вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Згідно з вимогами ст. 158 ЦПК України суд вважає необхідним скасувати заходи забезпечення цивільного позову, що були накладені ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2021 року, якою накладено арешт на: житловий будинок [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3222486601:01:005:0358, за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, а інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову - на відповідача. З огляду на результат розгляду справи та понесення судових витрат лише позивачем, судові витрати розподілу не підлягають. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed