Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-02 00:00:00

У січні 2022 року позивач звернулася до суду із позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить суд: визначити для неї додатковий строк, тривалістю у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка помела [INFO] . В обґрунтування поданого позову зазначила, що [INFO] помела її донька [PERSON] та позивач є єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті доньки. Вказує, що у грудні 2021 року вона звернулася до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після її доньки смерті [PERSON] , яка помела [INFO] , однак державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Романенко О.М. від 10.01.2022 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка помела [INFO] , з огляду на пропуск позивачем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач посилається, що даний строк нею був пропущений із поважних причин. Оскільки передчасна смерть рідної доньки стала невимовним горем для позивача та мала тяжкі наслідки для фізичного та морального стану позивача, зокрема у останньої з`явилися неврологічні розлади такі як сильний тремор рук, постійне безсоння. Стверджує, що у жовтні 2021 року позивач захворіла на Коронавірусну хворобу (Covid-19), і тільки у грудні після довгого лікування змогла звернутися до нотаріуса з метою оформлення спадщини. З урахуванням викладеного просить суд позов задовольнити. 24.01.2022 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу передано до провадження головуючого судді Букіної О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.01.2022 справу було прийнято до провадження Солом`янського районного суду м. Києва та призначено до розгляду у підготовчому засіданні у порядку загального позовного провадження. 14.09.2022 П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було надано до суду копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка помела [INFO] . Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва без виходу суду до нарадчої кімнати, яка занесена до протоколу судового засідання від 14.09.2022 до участі у справі було залучено у якості третьої особи АТ КБ «Приватбанк» та встановлено третій особі 5-ти денний строк для подання до суду пояснень на позовну заяву. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 14.09.2022 у справі було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, 03.11.2022 позивачем було подано до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги позивач підтримала у повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву подано не було. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Пояснень щодо позовної заяви подано не було. Суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності позивача, представника позивача, представника відповідача та представника третьої особи, оскільки усі учасники належним чином повідомленні про дату проведення судового засідання та їх неявка не є перешкодою для розгляду справи. Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з цього, враховуючи думку позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с. 9). [INFO] помела [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 02.06.2021 Деснянським районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1062 (а.с. 6). П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 6/2022 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 41-60). Відповідно до даної спадкової справи, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори звернулася 10.01.2022 її мати [PERSON] (а.с. 43). Окрім цього, 29.06.2022 нотаріусу було подано претензію кредитора АТ КБ «Приватбанк» із вимогою включити кредиторські вимоги в спадкову масу (а.с. 53-54). НА момент смерті [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS] (а.с. 49-50). Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Романенко О.М. від 10.01.2022 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка помела [INFO] , з огляду на пропуск позивачем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 52). Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні, позивач із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті [PERSON] звернулась 10.01.2022, тобто після закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Окрім цього, в постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами попуску строку визначаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, у тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Звертаючись в суд з даним позовом позивач посилалася на те, що передчасна смерть рідної доньки стала невимовним горем для позивача та мала тяжкі наслідки для фізичного та морального стану позивача, зокрема у останньої з`явилися неврологічні розлади такі як сильний тремор рук, постійне безсоння. Окрім цього стверджує, що у жовтні 2021 року позивач захворіла на Коронавірусну хворобу (Covid-19), і тільки у грудні після довгого лікування змогла звернутися до нотаріуса з метою оформлення спадщини. Дані обставини підтверджуються копією амбулаторної карти позивача, відповідно до якої остання хворіла на Коронавірусну хворобу (Covid-19) протягом періоду з 07.10.2021 по 02.11.2021 (а.с. 18-19). З огляду на викладене вище, беручи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 4. ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору 992,40 грн.

Outcome: approved