Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-02 00:00:00

У лютому 2022 року ТОВ «Будинок комфорту» звернулося до суду з таким позовом, в якому вказувало, що 08 липня 2020 року між позивачем та [PERSON] було укладено договір оренди майна з правом викупу за №1144200708004. За умовами вказаного договору ТОВ «Будинок комфорту» передало відповідачу на умовах оренди ноутбук «Note/15-16 ASUS X543UA (X543UA-DM1526)» вартістю 38\~136 грн. зі строком користування протягом 24 місяців (з правом викупу об`єкта оренди) взамін зобов`язання [PERSON] прийняти ноутбук в строкове платне користування, а після внесення у повному обсязі орендних платежів у власність, а також сплачувати орендні платежі у розмірі 1\~589 грн. щомісячно. Наслідками порушення орендарем умов договору в частині вчасного внесення орендних платежів є право орендодавця вимагати від орендаря сплату неустойки (штрафу у розмірі 75 грн. за кожен факт прострочення орендних платежів, пеню у розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів). Крім цього наслідками порушення орендарем умов договору в частині вчасного внесення орендних платежів протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору є право ТОВ «Будинок комфорту» в односторонньому порядку розірвати договір оренди, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання, вимагати від орендаря сплату нарахованих орендних платежів та неустойки (штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів), викупу об`єкта оренди або його повернення орендодавцю. Оскільки [PERSON] тривалий час ухилявся від належного виконання умов договору оренди в частині внесення орендних платежів, а тому 15 грудня 2020 року ТОВ «Будинок комфорту» повідомило відповідача про розірвання договору оренди з 02 січня 2021 року та необхідність сплатити заборгованість за орендними платежами у розмірі 38\~136 грн. Однак вказана вимога була проігнорована відповідачем. З урахуванням вказаних обставин, позивач просив стягнути з [PERSON] на свою користь суму заборгованості за орендними платежами у розмірі 38\~136 грн., штраф за порушення зобов`язання (50 % від вартості об`єкта оренди) у розмірі 19\~068 грн., пеню за порушення зобов`язання (50 % від вартості об`єкта оренди) у розмірі 19\~068 грн., а також 3 % річних за період прострочення грошового зобов`язання (за період з 03 січня 2021 року до 16 лютого 2022 року) у розмірі 1\~285,13 грн. та інфляційні втрати за період прострочення грошового зобов`язання (за цей же період) у розмірі 4\~364,87 грн. В судове засідання представник позивача не з`явився, проте у позові міститься заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, судом належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, причину неявки суду не повідомив. Суд вважав можливим провести розгляд справи в заочному порядку з ухваленням заочного рішення, оскільки зі змісту позову вбачається, що представник позивача проти цього не заперечує. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та на підставі наявних у ній доказів, суд прийшов до наступного. Зокрема судом встановлено, що 08 липня 2020 року між сторонами було укладено договір оренди майна з правом викупу за №1144200708004 (а.с. 19-24). Договір було укладено в електронній формі та підписано електронними підписами сторін (а.с. 25), що відповідає вимогам ч. 1 ст. 205, ч.ч. 1, 3 ст. 207 ЦК України, п.п. 5, 7 ч. 1 ст. 3, ст.ст. 11, 12 Закону України «Про електронну комерцію». Вказаний договір є чинним та відповідно до ст. 629 ЦК України є обов`язковим для виконання сторонами. За умовами вказаного договору ТОВ «Будинок комфорту» передало відповідачу на умовах оренди ноутбук «Note/15-16 ASUS X543UA (X543UA-DM1526)» вартістю 38\~136 грн. зі строком користування протягом 24 місяців (з правом викупу об`єкта оренди) взамін зобов`язання [PERSON] прийняти ноутбук в строкове платне користування, а після внесення у повному обсязі орендних платежів у власність, а також сплачувати орендні платежі у розмірі 1\~589 грн. щомісячно. Наслідками порушення орендарем умов договору в частині вчасного внесення орендних платежів є право орендодавця вимагати від орендаря сплату неустойки (штрафу у розмірі 75 грн. за кожен факт прострочення орендних платежів, пеню у розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів). Крім цього наслідками порушення орендарем умов договору в частині вчасного внесення орендних платежів протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору є право ТОВ «Будинок комфорту» в односторонньому порядку розірвати договір оренди, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання, вимагати від орендаря сплату нарахованих орендних платежів та неустойки (штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів), викупу об`єкта оренди або його повернення орендодавцю. Орендодавець виконав умови договору в повному обсязі (а.с. 26-27). У зв`язку з ухиленням [PERSON] від належного виконання умов договору оренди в частині внесення орендних платежів 15 грудня 2020 року ТОВ «Будинок комфорту» повідомило відповідача про розірвання договору оренди з 02 січня 2021 року та необхідність сплатити заборгованість за орендними платежами у розмірі 38\~136 грн. Аналізуючи вимоги позивача, суд виходить з наступного. 1)В частині стягнення заборгованості за орендними платежами: Згідно ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Відповідно до ч. 1 ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). За найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором (ч.ч. 1, 5 ст. 762 ЦК України). Договір найму укладається на строк, встановлений договором (ч. 1 ст. 763 ЦК України). Наймач, який належно виконує свої обов`язки за договором найму, у разі продажу речі, переданої у найм, має переважне право перед іншими особами на її придбання (ч. 2 ст. 777 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом (ч.ч. 2-4 ст. 653 ЦК України). Зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту (ст. 654 ЦК України). Наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за найм речі протягом трьох місяців підряд. У разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору (ст. 782 ЦК України). У разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення (ст. 785 ЦК України). Таким чином, за загальним правилом, сторона має право в односторонньому порядку відмовитися від договору, якщо таке право передбачене його умовами. Наслідками такої відмови є розірвання договору. Загальними наслідками припинення дії (розірвання) договору оренди є негайне повернення орендарем орендодавцеві речі, яка була предметом оренди, а також припинення між сторонами усіх зобов`язань за договором, що підлягали виконанню в майбутньому, тобто у разі, якщо б договір оренди продовжував діяти. Водночас, відповідно до п. 5.1 договору №1144200708004 сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у додатку до цього договору. Згідно вказаного додатку (а.с. 24) [PERSON] зобов`язався сплачувати ТОВ «Будинок комфорту» орендну плату щомісячно у розмірі 1\~589 грн. Період сплати сторонами узгоджений з 08 серпня 2020 року по 08 липня 2022 року. Згідно п.п. 8.1, 8.5 договору у випадку порушення своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, визначену договором та чинним законодавством України. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі нездійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. Наслідками розірвання договору (за умови настання вказаних обставин) є обов`язок орендаря сплатити вже нараховану орендну плату, викупити об`єкт оренди за узгодженою в договорі ціною (38\~136 грн.) або повернути орендодавцю об`єкт оренди, а також сплатити неустойку (штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів). Згідно п. 6.4.6 договору у разі припинення договору, в тому числі в разі одностороннього його розірвання за ініціативи орендодавця, орендар зобов`язаний негайно повернути орендодавцю об`єкт оренди у стані, у якому він був одержаний, з урахуванням нормального зносу. Якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення. Таким чином, сторони узгодили можливість одностороннього розірвання договору орендодавцем (за умови порушення його орендарем) та декілька альтернативних наслідків розірвання договору оренди у зв`язку з нездійсненням оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів, а саме: - обов`язок орендаря повернути орендодавцю об`єкт оренди, сплатити нараховану орендну плату за період користування об`єктом оренди, тобто до моменту розірвання договору оренди, а також сплатити неустойку (загальний наслідок розірвання договору). В такому випадку, якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення; - обов`язок орендаря викупити об`єкт оренди, сплатити нараховану орендну плату за період користування об`єктом оренди, тобто до моменту розірвання договору оренди, а також сплатити неустойку (спеціальний наслідок розірвання договору, який може бути застосований за згодою орендаря). Проте позов не містить вимог ТОВ «Будинок комфорту» щодо повернення позивачу об`єкта оренди, зобов`язання [PERSON] викупити об`єкт оренди та/або стягнення з нього вартості об`єкта оренди, стягнення з відповідача неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення повернення об`єкта оренди, а тому, враховуючи встановлені ст. 13 ЦПК України принцип диспозитивності (розгляд справи лише в межах заявлених позовних вимог) та ч. 2 ст. 264 ЦПК України правило про те, що при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, такі вимоги не є предметом судового розгляду. Також матеріали справи не містять інформації та доказів щодо місця знаходження (в орендодавця чи орендаря) орендованого майна. Тому суд в межах предмета спору та наданих доказів вирішує лише вимоги щодо стягнення заборгованості за орендними платежами, неустойки за порушення зобов`язання, а також застосування наслідків невиконання грошового зобов`язання, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України. Як раніше встановлено судом, укладений між сторонами договір оренди діяв з 08 липня 2020 року до 02 січня 2021 року. Протягом цього періоду [PERSON] згідно узгодженого сторонами графіку платежів (додаток №1 до договору) був зобов`язаний сплатити на користь ТОВ «Будинок комфорту» 9\~534 грн. нарахованих орендних платежів (1\~589 грн. (щомісячний платіж) х 6 (місяців дії договору)). Доказів внесення орендних платежів у вказаній сумі матеріали справи не містять. Що стосується вимог позову про стягнення орендних платежів за період з січня 2021 року по липень 2022 року, то в цій частині вимоги є безпідставними, оскільки суперечать вимогам закону та умовам договору щодо можливості стягнення плати за оренду майна виключно в межах строку дії договору оренди та нарахованих на момент розірвання договору орендних платежів. За встановлених обставин, з [PERSON] на користь ТОВ «Будинок комфорту» в силу вимог ст.ст. 526, 530, 629 ЦК України підлягає стягненню заборгованість за орендними\~платежами у розмірі 9\~534 грн. 2)В частині застосування наслідків порушення грошового зобов`язання: Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тому, оскільки [PERSON] прострочив виконання зобов`язання, яке є грошовим, з нього на користь позивача підлягають стягненню (в межах вимог): - 3 % річних за несвоєчасне внесення нарахованої орендної плати за період прострочення платежу (з 03 січня 2021 року до 16 лютого 2022 року), що становить 320,50 грн. (9\~534 грн. (сума боргу) х 3 % річних / 365 (днів у році) х 409 (днів прострочення платежу)); - інфляційні втрати за несвоєчасне внесення нарахованої орендної плати за період прострочення платежу (з 03 січня 2021 року до 16 лютого 2022 року), що становить 1\~091,26 грн. (9\~534 грн. (сума боргу) х 1,11446 (величина, розрахована шляхом ділення сукупного індексу інфляції за період прострочення 111,446 % на 100) 9\~534 (сума боргу)). 3)В частині стягнення неустойки: Положення ст.ст. 546, 548-551 ЦК України вказують на те, що сторони зобов`язання можуть домовитися про забезпечення його виконання. Виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порядок та форма забезпечення встановлюється в законі або договорі. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України). Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Проценти на неустойку не нараховуються (ч.ч. 1, 2 ст. 550 ЦК України). Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ч.ч. 1. 2 ст. 551 ЦК України). Відповідно до п.п. 8.4, 8.5 договору №1144200708004 (на які посилається позивач, як на визначену в договорі підставу для нарахування ним неустойки) за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у розмірі 75 грн. за кожен факт прострочення орендних платежів, а також пеню в розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів. У разі нездійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити неустойку у вигляді штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів. Таким чином, у разі розірвання договору оренди за ініціативою орендодавця підлягає застосуванню спеціальна умова договору оренди (п. 8.5), яка передбачає відповідальність за порушення його умов виключно у вигляді сплати штрафу. Стягнення пені вказаною умовою договору не передбачено. Водночас, як зазначив Верховний Суд України у постанові від 21 жовтня 2015 року по цивільній справі №6-2003цс15, цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника передбачених законом невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків, як заходу цивільно-правової відповідальності, має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Зокрема, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За положеннями\~ст. 61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до\~ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення свідчить про недотримання положень, закріплених у\~ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначений правовий висновок неодноразово підтверджувалася й Верховним Судом, зокрема у постанові від 03 листопада 2021 року у справі №125/2090/15-ц. За встановлених обставин, з [PERSON] на користь ТОВ «Будинок комфорту» підлягає стягненню неустойка у вигляді штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів, тобто у розмірі 4\~767 грн. (9\~534 грн. (сума прострочених орендних платежів) х 50 %). Таким чином, з [PERSON] на користь ТОВ «Будинок комфорту» підлягає стягненню: - заборгованість зі сплати орендних платежів - 9\~534 грн.; - 3 % річних за несвоєчасне внесення нарахованої орендної плати 320,50 грн.; - інфляційні втрати за несвоєчасне внесення нарахованої орендної плати - 1\~091,26 грн.; - неустойка (штраф) за порушення зобов`язання 4\~767 грн. Загальний розмір заборгованості становить 15\~712,26 грн. Також в силу вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача (згідно розміру задоволених позовних вимог) підлягає стягненню 475,86 грн. судового збору (2\~481 грн. (сплачений судовий збір) х 19,18 % (процент задоволених вимог)).

Outcome: partial