Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-31 00:00:00

Адвокат Горобець С.О., як представник [PERSON] , звернувся до Придніпровського районного суду міста Черкаси з позовом до Черкаської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер син позивача, [PERSON] , якому на праві власності належало 19/100 частини кімнати №11-12 блоку [ADDRESS] . Інші спадкоємці після смерті сина позивача відсутні. Прізвище сина позивача відмінне від прізвища позивача, оскільки помилково було записане як [PERSON] . Позивачем було подано до Другої Черкаської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті сина, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва у праві на спадщину,оскільки не було надано документи, які б підтверджували факт проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на момент смерті, а також неподання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк. Позивач у визначений шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті сина, оскільки в період з 19.10.2020 по 28.10.2020 року перебував на стаціонарному лікуванні в ТОВ «Медичний центр «Славутич», що підтверджується довідкою медустанови. Крім того, оскільки було встановлено розбіжності в прізвищах позивача [PERSON] та його сина [PERSON] , то позивач був змушений в судовому порядку встановлювати факт родинних стосунків звернувшись до суду з відповідним позовом і лише постановою Черкаського апеляційного суду від 23.08.2022 року було встановлено факт родинних відносин між позивачем та його померлим сином. Вказані причини позивач вважає істотною і поважною, оскільки він фізично не мав змоги до закінчення шестимісячного строку подати заяву про прийняття спадщини. Вказані обставини він вважає об`єктивними причинами, які перешкодили йому своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвели до порушення його права з приводу оформлення спадщини після смерті [PERSON] , тому він змушений звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення. На підставі викладеного просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 29.09.2022 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В справі призначено підготовче засідання. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті спору. Ухвалою суду від 21.10.2022 року підготовче провадження по цивільній справі №711/4738/22 закрито та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовну заяву та просили задоволити її в повному обсязі на підставі наявних в справі доказів. В судовому засіданні представник відповідача Черкаської міської ради при вирішенні спору поклалась на розсуд суду. На день розгляду справи відзив на позов не подано. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 ЦК України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). У відповідності до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК). Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Постановою Черкаського апеляційного суду від 23.08.2022 року в справі №711/4286/21 за позовом [PERSON] , в особі представника адвоката Горобця Сергія Олександровича до Черкаської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення, та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом було змінено рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.04.2022 року в частині позовних вимог про встановлення факту родинних відносин та постановлено нове рішення, яким було встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , який помер [INFO] , згідно Свідоцтва про смерті серія [NUMBER] , є сином [PERSON] . Нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. 12.02.2021 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки позивачем не було подано до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у визначений законом шестимісячний строк та не надав документів, що підтверджують спільне проживання з померлим також на час відкриття спадщини він не проживав постійно із спадкодавцем за однією адресою, що унеможливлює видати свідоцтво про право на спадщину, оскільки не підтверджено факт прийняття спадщини. Відповідно до довідки від 21.01.2021 року, виданої ТОВ «Медичний центр «Славутич», [PERSON] знаходився на стаціонарному обстеженні та лікуванні в медичному центрі «Славутич» у період з 19.10.2020 по 28.10.2020 з діагнозом артеріальна гіпертензія. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За змістом статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У позовній заяві [PERSON] зазначає, що через незадовільний стан здоров`я та перебування на стаціонарному лікуванні він пропустив шестимісячний строк, встановлений для подання заяви про прийняття спадщини. Доказів іншого на час розгляду справи суду не надано. Таким чином суд приходить до висновку, що перебування позивача на стаціонарному лікуванні є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При прийнятті рішення по справі, суд враховує думку представника відповідача Черкаської міської ради, який при вирішенні даної справи поклався на розсуд суду. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що [PERSON] з поважних причин не звернувся до нотаріуса у визначений законом строк з заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . За таких обставин, судом, під час розгляду справи в межах позовних вимог та на підставі наданих доказів, встановлено правові підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття

Outcome: approved