Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-10 00:00:00

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява [PERSON] , в якій заявник просить суд визнати [PERSON] , [INFO] , обмежено дієздатною, встановити над нею піклування та призначити [PERSON] піклувальником. 09 грудня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника, витребувано з КНП «Київська міська психоневрологічна лікарня №2» історію хвороби, медичну картку [PERSON] , [INFO] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , та іншу медичну документацію, за наявності такої. (а.с. 26-27). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 10 лютого 2021 року призначено в даній справі амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено Київському міському центру судово-психіатричної експертизи, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (а.с. 45-47). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 07 червня 2021 року поновлено провадження у даній цивільній справі (а.с.55). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 29 червня 2021 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі заінтересованих осіб: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 79-80). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 16 листопада 2021 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року про призначення судової експертизи по цивільній справі №755/17170/20 за даною заявою, направлено до Київського міського центру судово-психіатричної експертизи для виконання та проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (а.с.150-151, 154-155). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 23 лютого 2022 року поновлено провадження у даній цивільній справі (а.с.163-164). Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 15 червня 2022 року проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, призначеної ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 10 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за заявою [PERSON] , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в міста Києві державної адміністрації, [PERSON] , [PERSON] , про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника, доруч ено експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (а.с.195-196, 199-201). 01 вересня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про поновлення провадження в даній цивільній справі (а.с.215-216). Заявник [PERSON] в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала у повному обсязі, просила заяву задовольнити. Пояснила, що її мати [PERSON] має розлади психіки, через що не може самостійно себе обслуговувати, не готує, не дає речі для прання, підписує неправдиві документи, небезпечно поводиться із газом, не зважаючи на те, що перебуває на обліку у лікаря психіатра та приймає ліки. Представник заявника [PERSON] - адвокат Гонтарєв Р.М. також підтримав заяву в повному обсязі та зазначив, що звертаючись з даною заявою до суду, заявник діє відповідно до вимог закону та в інтересах [PERSON] , яка перебуває на обліку у лікаря психіатра, остання декілька років з її поведінки вбачається неможливість повною мірою керувати своїми діями. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вважає заяву необґрунтованою та зазначила, якщо вона не може щось робити, це не означає неможливість усвідомлювати свої дії. Пояснила, що вимикає газ, інколи допомагає донці по господарству. Підтвердила, що не все в підписаних нею заявах є правдивим. Зазначила, що заявник не працює, перебуває на повному її та чоловіка забезпеченні. Вказала на відсутність у неї скарг на психічне здоров`я. Представник заінтересованої особи [PERSON] - адвокат Бойко С.О. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заяви та зазначив, що все наведене заявником не відповідає дійсності, а заява подана з метою вирішення квартирного питання. Також пояснив, що [PERSON] стоїть на обліку у лікаря психіатра, однак діагноз був установлений зі слів заявника, як і призначення ліків. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що [PERSON] є його матір`ю, яка до лікаря психіатра ходила лише один раз. Зазначив, що в заяві викладені неправдиві відомості. Представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив розглянути справу без участі представника та прийняти рішення згідно чинного законодавства. Заслухавши пояснення заявника, заінтересованих осіб та їх представників, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного. За змістом ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Згідно ч.1 ст. 36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. (ч.1 ст.293 ЦПК України) Згідно п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Судом встановлено, що згідно наявних в матеріалах справи довідок, [PERSON] , 1949 року народження, знаходиться на обліку КНП «ЦПМСД №3 Дніпровського району м.Києва» з діагнозом: ЦАС: ДЕП ІІІ цефалічним і вестибуло-атактичний синдромом, астеноневротичним синдромом. Безсоння. (а.с. 14) Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 3 ст. 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (ст. 76 ЦПК України) Належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Допитана в судовому засіданні в якості свідка заявник [PERSON] показала, що вона проживає разом з батьками. Зазначила, що поведінка її матері - [PERSON] постійно змінюється, буває агресивною, відмовляється мити голову, доводиться вмовляти її щоб попрати для неї речі, одягає різні шкарпетки, не бажає йти до лікаря з приводу хвороби з ногами. Психіатр, після візиту, виписав ліки. В 2019 році, коли свідок поїхала до м.Одеси їй телефонував батько та сусіди, повідомляли, що матір відкривала газ. Також матір повідомляла їй, що чує голоси. Після прийому ліків матері становилось краще. Зазначила, що протягом останніх декількох років [PERSON] намагалась викинеться з балкону. Також показала, що з 2020 року стан матері погіршився. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що вона є сусідкою [PERSON] , яка в 2019 році просила викликати бригаду швидкої допомоги, говорила, що її травлять, мають намір відібрати квартиру. При цьому чоловік [PERSON] розповів, що остання його укусила. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що вона є дружиною [PERSON] та невісткою [PERSON] . Свідок зазначила, що вона не спостерігала розладів здоров`я [PERSON] чи дивацтв у поведінці останньої. Свідок бачить [PERSON] раз на місяць. Агресій з її боку свідок ніколи не помічала, з народження доньки свідка [PERSON] надає допомогу з дитиною. Відповідно до ст. 298 ЦПК України, суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Згідно Висновку судово-психіатричного експерта №357, проведеної Державною установою «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» від 05 серпня 2022 року, [PERSON] страждає на органічне ураження головного мозку з легким когнітивним розладом та вираженими емоційно-вольовими порушеннями, (згідно з МКХ-10:F 06.8). Наявне у [PERSON] органічне ураження головного мозку з легким когнітивним розладом та вираженими емоційно-вольовими порушеннями істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. [PERSON] за своїм психічним станом потребує призначення їй піклувальника (а.с.212-214). Вказаний висновок є повним та науково обґрунтованим. Суд надає критичну оцінку показанням свідка [PERSON] , оскільки вони суперечать як показанням інших допитаних судом свідків, так і наявним у справі письмовим доказам, у тому числі висновку судово-психіатричного експерта. Таким чином, зібрані по справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання [PERSON] обмежено дієздатною. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява в частині заявлених вимог щодо визнання [PERSON] , [INFO] , обмежено дієздатною підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст.38 ЦК України у разі видужання фізичної особи, цивільна дієздатність якої була обмежена, або такого поліпшення її психічного стану, який відновив у повному обсязі її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, суд поновлює її цивільну дієздатність За змістом ст. 37 ЦК України, правовими наслідками визнання особи обмежено дієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно правочини, крім дрібних побутових правочинів. Правочини, що виходять за межі дрібних побутових, вчиняються особою, цивільна дієздатність якої обмежена, за згодою піклувальника. Порядок встановлення піклування над особою, яка визнана судом обмежено дієздатною, виконання піклувальником своїх обов`язків та звільнення від повноважень піклувальника визначений Главою 6 ЦК України та Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (далі - Правила). Згідно ст. 55 ЦК України та п. 1.2 Правил, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. У відповідності до приписів ст. 69 ЦК України та Розділу 4 Правил, піклувальник над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, зобов`язаний дбати про її лікування, створення необхідних побутових умов. Піклувальник дає згоду на вчинення підопічним правочинів відповідно до статей 32 та 37 цього Кодексу. Піклувальник зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного. Статтею 59 ЦК України визначено що, піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена. Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун та піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як передбачено ч. 5 ст. 63 ЦК України, фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів або піклувальників. Заявляючи вимоги про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, заявник [PERSON] просить також призначити себе піклувальником над [PERSON] , [INFO] . Заявник [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , [INFO] , що підтверджується відповідними свідоцтвами (а.с.23, 24, 25). Обмежень, визначених статтею 64 ЦК України щодо призначення заявника піклувальником, судом не встановлено. Відповідно до норм ч.1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Статтею 56 ЦК України встановлено, що органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦК України суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування. Отже призначення піклувальника у разі визнання особи обмежено дієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства по захисту порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав обмежено дієздатною особою. Відповідно до Подання органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 18 серпня 2022 року №49-67 «Про доцільність призначення [PERSON] піклувальником над її рідною матір`ю [PERSON] », орган опіки та піклування, розглянувши заяву [PERSON] з проханням визнати за доцільне призначення її піклувальником над її рідною матір`ю у випадку визнання останньої рішенням суду обмежено дієздатною особою, виходячи з інтересів гр. [PERSON] , враховуючи стосунки між майбутнім піклувальником та підопічним, можливість та бажання гр. [PERSON] виконувати обов`язки піклувальника над її рідною матір`ю, враховуючи пропозиції Опікунської ради Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, вважає за доцільне призначити [PERSON] піклувальником над [PERSON] , [INFO] , в разі визнання її рішенням суду обмежено дієздатною особою. (а.с.208) Враховуючи, що заявник [PERSON] є донькою [PERSON] , зареєстрована та проживає разом з матір`ю, здійснює за нею догляд, медичних протипоказань щодо призначення піклувальником не має, за місцем проживання характеризується позитивно, а також враховуючи особисті стосунки між матір`ю та донькою, які є близькими родичами, що в сукупності дає підстави вважати можливим виконання [PERSON] обов`язків піклувальника над обмежено дієздатною матір`ю, суд вважає за можливе призначити [PERSON] , [INFO] , піклувальником над обмежено дієздатною матір`ю [PERSON] , [INFO] . Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. (ч.1 ст.13 ЦПК України) Відповідно до частини другої ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява [PERSON] , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, [PERSON] , [PERSON] , про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника підлягає задоволенню в повному обсязі. В силу положень ч.5 ст.300 ЦПК України, рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. При ухвалені судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. (ч.7 ст.294 ЦПК України) Враховуючи вищенаведене та

Outcome: approved