Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-08 00:00:00

Позивач у листопаді 2021 р. звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Заявлений позов обґрунтовував тим, що відповідно до Положення про Державне агенство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895, Державне агенство меліорації та рибного господарства України (Держрибагенство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 12.01.2021 у справі № 352/2008/20 щодо [PERSON] встановлено, що 25.09.2020 о 19 год 05 хв на річці Дністер в с. Побережжя Тисменицького району Івано-Франківської області [PERSON] виловив три екземпляри риби виду вирезуб причорноморський, чим порушив п. 3.14 та 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, якими заборонено любительський лов риби вирезуб та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. Вказаною постановою суду провадження у справі про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності закрито за закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби вирезуб причорноморський становить 10000 грн. Згідно опису-оцінки від 25.09.2020 та довідки про розмір заподіяної шкоди від 28.09.2020 незаконним виловом риби [PERSON] завдав шкоду на суму 30000 грн. Враховуючи, що завдана шкода за незаконний вилов риби відповідачем не відшкодована, просив стягнути з відповідача 30000 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та 2270 грн сплаченого судового збору. Представник позивача у поданій заяві просила справу розглянути у відсутності позивача, позов підтримала і просив його задоволити, не заперечувала щодо ухвалення судом заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, не повідомив суду про причини неявки, не подав відзиву. За наявності сукупності умов, передбачених ч.1 ст.280 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи. Представник третьої особи на стороні позивача без самостійних вимог у судове засідання не з`явився повторно, не повідомив суду про причини неявки. \~ \~ \~ \~Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Установлено, що постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 12.01.2021 у справі № 352/2008/2020, яка набрала законної сили 23.01.2021, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.90 КУпАП, щодо відповідача [PERSON] закрито у звязку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення (а.с.10). Як вказано у постанові суду, згідно протоколу про адміністративне правопорушення 25.09.2020 о 19 год 05 хв відповідач на річці Дністер в с. Побережжя Тисменицького району Івано-Франківської області виловив три екземпляри риби виду вирезуб причорноморський, чим порушив вимоги п. 3.14 та 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.199 за № 269/3562, якими заборонено любительський лов риби вирезуб та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. У відповідності з вимогами ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, до кола судових документів, обов`язкових для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, закон відносить також і постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, яка має преюдиційний характер щодо питань, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Наявні у матеріалах справи письмові докази, а саме: акт № 63 від 25.09.2020 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів (а.с.12 також зв. ст.), підписаний відповідачем, опис-оцінка від 25.09.2020 (а.с.13), - підтверджують обставини щодо вилучення у відповідача трьох екземплярів риби виду вирезуб причорноморський, яка занесена до Червоної книги України. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби вирезуб причорноморський становить 10000 грн. Згідно довідки про розмір заподіяної шкоди від 28.09.2020 № 07-04/63 (а.с.14) розмір збитків, завданих внаслідок вилову відповідачем трьох екземплярів риби виду вирезуб причорноморський, яка занесена до Червоної книги України, складає 30000 грн. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні у: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Як передбачено у частинах четвертій і п`ятій ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною першою ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як передбачено ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Вказані фонди утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, у тому числі за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності. \~ \~ \~ \~З урахуванням\~викладеного суд\~приходить до\~висновку про\~обґрунтованість заявленого\~позову щодо\~стягнення з відповідача у користь Єзупільської селищної ради за місцем заподіяння шкоди 30000 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та 2270 грн сплаченого судового збору. На підставі наведеного, відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)»,

Outcome: approved