Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-07 00:00:00

19.08.2021 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся позивач [PERSON] з позовом до відповідачів [PERSON] та [PERSON] , третьою особою зазначивши Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якому просить суд визнати [PERSON] , [INFO] , уродженця міста Харкова, батьком малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , народженого [PERSON] . Зобов`язати Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) внести зміни до актового запису №58, який складений 03 лютого 2021 року Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження [PERSON] , [INFO] , місце народження - місто Харків, зазначивши в графі батько: [PERSON] , [INFO] , місце народження місто Харків, громадянин України; внести зміни до актового запису №58, який складений 03 лютого 2021 року Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження [PERSON] , [INFO] , місце народження - місто Харків, змінивши прізвище дитини з « [PERSON] » на прізвище батька - « [PERSON] ». В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] народився [PERSON] , про що Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) складено відповідний актовий запис № 58 від 03.02.2021 року. В актовий запис № 58 про народження дитини були внесені відомості про батьків, а саме: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] (громадянка України). Разом з тим, [PERSON] з кінця 2016 року з [PERSON] не мешкала, їхні сімейні стосунки з цього часу були припинені, відповідач втратила зв`язок з [PERSON] та його місцезнаходження їй невідоме. Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.12.2020 року (справа № 639/5681/20) за позовом [PERSON] , шлюб між позивачем та [PERSON] було розірвано. В рішенні зазначено, що з 2016 року сторони не спілкуються між собою та [PERSON] зазначає, що має намір укласти шлюб з іншим чоловіком. Рішення набрало законної сили 18.01.2021 року. З відповідачем [PERSON] позивач [PERSON] проживав, як подружжя без реєстрації шлюбу з початку 2019 року, їх стосунки мали усі ознаки сім`ї, вони перебували в фактичних шлюбних відносинах, планували народити дитину, проводили сумісно багато часу, разом відпочивали, мали спільний бюджет. Коли [PERSON] завагітніла, позивач був дуже радий, оскільки це була очікувана дитина, визнавав дитину своєю. Увесь час вагітності [PERSON] між ними зберігались теплі стосунки, він утримував її, допомагав, вони разом чекали на народження дитини. 08.01.2021 року відповідач народила сина, якого вони разом назвали [PERSON] . Позивач забирав відповідача з дитиною із полового будинку, купив всі необхідні малюку речі. До теперішнього часу вони мешкають разом, виховують дитину, в майбутньому мають намір укласти шлюб. 03.02.2021 року [PERSON] зареєструвала дитину в Новобаварському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини 2 ст. 122 СК України (актовий запис № 58). Відомості про батька зазначені: [PERSON] . Отже, в актовому записі про народження сина позивача зазначена інша людина, яка не є його біологічним батьком. При цьому згідно зі звітом тесту ДНК про батьківство вірогідність батьківства позивача [PERSON] до дитини [PERSON] становить 99,999999%. У зв`язку з викладеним позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20.08.2021 року позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання батьківства та зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії даної ухвали. На виконання\~ухвали суду\~від 20.08.2021\~року позивачем\~вказані недоліки\~позовної заяви\~були усунуті\~та ухвалою\~суду від\~29.09.2021\~року прийнято\~позов до\~розгляду і\~відкрито загальне\~позовне провадження,\~призначено підготовче\~засідання та\~ухвалою суду\~від 07.12.2021\~року підготовче\~провадження у\~цивільній справі за позовом\~ [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~третя особа:\~Новобаварський районний\~у місті\~Харкові відділ\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Харків)\~про визнання\~батьківства та\~зобов`язання вчинити\~певні дії закрито. Призначена справу до судового розгляду по суті. У судове засідання 08.11.2022 року учасники справи не з`явилися, повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином. Позивач [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, в якій позов визнала, підтримала у повному обсязі, просила задовольнити. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач [PERSON] , згідно вимог ст. 128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явився, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не надав. Представник третьої особи Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у судове засідання не з`явився, повідомлений про дату, час та місце судового засідання належним чином, надав письмові пояснення (а.с.52, 56). Суд, дослідивши письмові докази та заяви по суті справи, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, враховуючи наступне. Судовим розглядом встановлено, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.12.2020 року позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрований 14.05.2016 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №516. Стягнуто із [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок. Рішення набрало законної сили 18.01.2021 року (а.с.14-16). [PERSON] народився [INFO] , про що 03.02.2021 року Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) зроблено відповідний актовий запис №58, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 03.02.2021 року. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). Згідно з копією звіту лабораторного тесту ДНК про батьківство від 16.07.2021 року вірогідність батьківства [PERSON] до дитини [PERSON] становить 99,999999% (а.с. 17). Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1\~ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 2\~статті 78 ЦПК України зазначено, що\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно зі\~ст. 121 СК України\~права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями\~122\~та\~125\~цього\~Кодексу. Відповідно до ч.1\~ст.122 СК України\~дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно зі статтею 125 СК України 1. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. 2.\~Якщо мати\~та батько\~дитини не\~перебувають у\~шлюбі між\~собою,\~походження дитини\~від батька\~визначається: 1)\~за заявою\~матері та\~батька дитини; (Пункт 2 частини другої статті 125 виключено на підставі Закону\~№ 2398-VI від 01.07.2010 ) 3) за рішенням суду. Статтею 128 СК України передбачено визнання батьківства за рішенням суду: 1. За відсутності заяви, право на подання якої встановлено\~статтею 126\~цього Кодексу,\~батьківство щодо\~дитини може\~бути визнане\~за рішенням\~суду. 2. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до\~Цивільного процесуального кодексу України. 3.\~Позов про\~визнання батьківства\~може бути\~пред`явлений\~матір`ю,\~опікуном,\~піклувальником дитини,\~особою,\~яка утримує\~та виховує\~дитину,\~а також\~самою дитиною,\~яка досягла\~повноліття. Позов\~про визнання\~батьківства може\~бути пред`явлений\~особою,\~яка вважає\~себе батьком\~дитини. 4. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до\~частини першої статті 135\~цього Кодексу. Крім того, стаття 129 СК України регулює ситуацію, коли виник спір про батьківство між чоловіком матері дитини та особою, яка вважає себе батьком дитини. 1.\~Особа,\~яка вважає\~себе батьком\~дитини,\~народженої жінкою,\~яка в\~момент зачаття\~або народження\~дитини перебувала\~у шлюбі\~з іншим\~чоловіком,\~має право\~пред`явити\~до її\~чоловіка,\~якщо він\~записаний батьком\~дитини,\~позов про\~визнання свого\~батьківства. 2. До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В постанові від 16.05.2018 року у справі № 591/6441/14-ц) Верховний Суд зазначив, що підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. А доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи. ВС роз`яснив, що для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З огляду на вищевикладене, в даному випадку враховуючи надані позивачем і досліджені судом докази, в тому числі визнання матір`ю дитини відповідачем [PERSON] позову і батьківства позивача щодо [PERSON] , [INFO] , що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, зважаючи на дані висновку лабораторного молекулярно-генетичного дослідження, яким встановлено, що вірогідність підтвердження біологічного батьківства [PERSON] відносно [PERSON] , [INFO] , складає величину не менш ніж 99,9999% і практично доведене біологічне батьківство позивача щодо дитини, ненадання відповідачем [PERSON] жодних належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання [PERSON] , [INFO] , уродженця міста Харкова, батьком малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого є [PERSON] . Також суд вважає за необхідне внести зміни до актового запису №58, складеного 03.02.2021 року Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження [PERSON] , [INFO] , місце народження - місто Харків, зазначивши батьком дитини [PERSON] , [INFO] , місце народження місто Харків, громадянина України, виключивши відомості про батька дитини [PERSON] , змінити прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] », змінити по батькові дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Між тим суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, оскільки вимога про зобов`язання третьої особи Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), який не залучався в якості відповідача, внести зміни до актового запису є безпідставними, оскільки такий обов`язок покладено на вказану особу законом та чинними підзаконними нормативними актами, отже ухвалення рішення суду про це не потребується, тому в цій частині позовні вимоги є передчасними і задоволенню не підлягають. Європейський суд\~з прав\~людини вказав,\~що пункт\~1\~статті 6\~Конвенції зобов`язує\~суди давати\~обґрунтування своїх\~рішень,\~але це\~не може\~сприйматись як\~вимога надавати\~детальну відповідь\~на кожен\~аргумент.\~Межі цього\~обов`язку можуть\~бути різними\~залежно від\~характеру рішення.\~Крім того,\~необхідно брати\~до уваги,\~між іншим,\~різноманітність аргументів,\~які сторона\~може представити\~суду,\~та відмінності,\~які існують\~в державах\~ учасницях,\~з огляду\~на положення\~законодавства,\~традиції,\~юридичні висновки,\~викладення та\~формулювання рішень.\~(Проніна\~проти України,\~№63566/00,\~пр.23,\~ЄСПЛ,\~від 18\~липня 2006\~р.). Враховуючи викладене та

Outcome: partial