Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-06 00:00:00

Позивачем, [PERSON] , пред`явлено до суду позов до відповідачів, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Новгород-Сіверська міська рада Чернігівської області, про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом демонтажу вигрібної ями, в якому позивач просив: демонтувати (засипати) вигрібну яму, яка розташована на прибудинковій території багатоквартирного будинку за адресою [ADDRESS] , люк якої знаходиться в 0,5-0,6 м. біля паркану належного йому домоволодіння за адресою: [ADDRESS] за рахунок відповідачів. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач у позовній заяві зазначив про те, що йому на праві власності належить будинок з надвірними будівлями та земельна ділянка площею 0,1 га з кадастровим номером 7423610000:00:001:0603 за адресою: [ADDRESS] . Належна йому земельна ділянка межує з земельною ділянкою, на якій розташований багатоквартирний двоповерховий будинок за адресою: [ADDRESS] . Біля паркану, що відмежовує належну йому земельну ділянку та прибудинкову земельну ділянку багатоквартирного двоповерхового будинку за адресою: [ADDRESS] , розташована вигрібна яма, в яку відводяться каналізаційні стоки багатоквартирного будинку. Вигрібна яма розташована впритул до належної йому земельної ділянки. Люк вигрібної ями розташований на відстані 50-60 см від паркану, що розділяє належне йому домоволодіння та будинок відповідачів, при цьому сама вигрібна яма розміщена частково на межі земельних ділянок. Вигрібна яма не є водонепроникною. Перекриття вигрібної ями зроблено з армованого залізо-бетону, стіни - з червоної цегли. Між стінами вигрібної ями та перекриттям відсутнє герметичне з`єднання, внаслідок чого каналізаційні стоки з вигрібної ями просочуються в грунт та потрапляють, з врахуванням схилу, на належну позивачу земельну ділянку (підтверджується актами обстеження), внаслідок чого на належній йому земельній ділянці майже постійно стоїть сморід. Крім того, через недотримання співвласниками будинку нормативних актів з обслуговування будинку (через необрання в встановленому порядку управителя) нечистоти з ями ніколи своєчасно не викачуються, внаслідок чого постійно витікають з ями та, з вирахуванням схилу, потрапляють на належну йому земельну ділянку, що усугубляє ситуацію. Технічна документація на зазначену вигрібну яму відсутня (в Н-Сіверському БТІ мається технічна документація на багатоквартирний будинок за адресою: [ADDRESS] , який не містить інформацію про зазначену вигрібну яму, проте вигрібна яма могла бути збудована разом з будинком в 1984 році). Зазначені обставини підтверджуються актом обстеження від 16 липня 2020 року Згідно з ст. 4 ч. 2. Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (далі - Закон № 417-VIІІ) власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників (ч. 1 ст. 5 Закону № 417-VIII). При цьому спільним майном є також: сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на гірибудинковій території а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок, належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія (п.6 ч. 1 Закону № 417-VIII). Наскільки позивачу відомо, будинок не має управителя (управитель в встановленому порядку відповідачами не обирався). Згідно з ст. 7 Закону № 417-VIII співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані: 1)забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; 2)забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку. Отже, відповідачі, як співвласники будинку, є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку (в тому числі вигрібної ями) та відповідальними за стан вигрібної ями, з якої нечистоти просочуються на належну позивачу земельну ділянку. Попри те, що ситуація з проникненням нечистот з належної відповідачам вигрібної ями на належну позивачу земельну ділянку існує тривалий час (акти обстеження, що це підтверджують, надаються) відповідачі не вчинили будь-яких дій, які їм пропонувалося вчинити задля припинення витоку нечистот на належну йому земельну ділянку (капітальний ремонт вигрібної ями, підключення до централізованої міської каналізації, будівництво іншої водонепроникної вигрібної ями). Відповідно до ч. 1 ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Згідно ч. 1 ст. 293 ЦК України, фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля. Частиною 2 статті 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Діяльність фізичної та юридичної особи, яка завдає шкоди довкіллю, може бути припинена за рішенням суду. Положення аналогічного змісту містить стаття 41 Конституції України, згідно з частиною сьомою якої, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Статтею 391 ЦК України передбачено право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється, зокрема, шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; застосування інших, передбачених законом, способів. Як роз`яснив Верховний Суд України у п. 6 Постанови «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16 квітня 2004 року N 7, спори щодо додержання правил добросусідсгва - обов`язку власників і землекористувачів обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо), - розглядаються судами відповідно до статей 103 - 109 ЗК і в тому разі, коли вони попередньо не розглядалися відповідним органом місцевого самоврядування чи органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів. Відповідно до пункту 1.1. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць - вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Згідно пункту 2.21. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об`єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується. Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення. Згідно примітки 5 таблиці 3.2а* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконані з конструкцій, які запобігатимуть фільтрації фекальних стоків у грунт. Згідно з статтею 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані: додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля та не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів. Частиною 1 статті 103 ЗК України передбачено, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЗК України, власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше. Позивач вважає, що його права на безпечне для життя і здоров`я довкілля відповідачами порушені, оскільки відповідачі продовжують користуватися вигрібною ямок), конструкція та стан якої не запобігають фільтрації фекальних стоків у грунт та на поверхню, що призводить до засмічення належної йому земельної ділянки фекальними стоками з відповідними наслідками. Факт порушення вимог санітарного законодавства, що полягає в експлуатації відповідачами вигрібної ями, який не є водонепроникним, на думку позивача, об`єктивно вказує на створення йому перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном та порушення його права на безпечне для життя і здоров`я довкілля. Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 11 серпня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Новгород-Сіверська міська рада Чернігівської області, про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом демонтажу вигрібної ями; у відкритті провадження в частині позовних вимог до [PERSON] та [PERSON] відмовлено. Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 18 серпня 2020 року задоволено заяву відповідача [PERSON] про відвід судді Чепурка Владислава Валерійовича. Ухвалою від 19 серпня 2020 року справу прийнято до провадження суддею Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області Іващенком Анатолієм Івановичем. Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 07 вересня 2020 року задоволено заяву відповідача [PERSON] про відвід судді Іващенка А. І. Ухвалою від 19 серпня 2020 року справу прийнято до провадження суддею Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області Кочурою Оленою Олексіївною. Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 22 вересня 2020 року задоволено заяву відповідача [PERSON] про відвід судді Кочури О. О. Розпорядженням голови Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 23 вересня 2020 року справу було передано на розгляд до Семенівського районного суду Чернігівської області, де її було розподілено для розгляду судді Гнипу Олександру Івановичу. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 28 січня 2021 року відмовлено у задоволенні усного клопотання представника позивача [PERSON] про залучення до участі у справі у процесуальному статусі співвідповідача Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 28 січня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 05 березня 2021 року задоволено заяву (клопотання) представника позивача [PERSON] про відвід судді Гнипа О. І. Справу розподілено для розгляду судді Смазі Сергію Валерійовичу. Ухвалою судді від 09 березня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, а справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 31 березня 2021 року залучено Новгород-Сіверську міську раду Чернігівської області як співвідповідача, змінивши її статус з третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на співвідповідача. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 27 квітня 2021 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернігівського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено на час проведення експертизи до отримання висновку експерта. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 19 липня 2021 року у зв`язку з надходженням клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів провадження у справі поновлено та призначено судове засідання. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 09 серпня 2021 року залучено у справі як співвідповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Губернія». Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 07 жовтня 2022 року клопотання експерта про надання додаткових матеріалів задоволено частково, надано експерту технічну документацію із землеустрою на земельну ділянку позивача, направлено експерту матеріали справи та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи до отримання висновку експерта. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 30 грудня 2021 року у зв`язку з надходженням клопотання судового експерта про надання матеріалів для визначення обсягу робіт та розміру передоплати за проведення експертизи провадження у справі поновлено та призначено судове засідання. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 19 січня 2022 року у задоволенні клопотання експерта відмовлено повністю у зв`язку з ненаданням учасниками справи матеріалів, зазначених у клопотанні експерта та задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про запропонування судовому експерту надати відповіді на питання, які не потребують надання технічної документації з землеустрою з наданням каталогу координат земельних ділянок. Ухвалу Семенівського районного суду Чернігівської області від 27 квітня 2021 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи залишено експертом без виконання. Справу було повернуто до суду. Ухвалою Семенівського районного суду Чернігівської області від 05 вересня 2022 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання. Ухвалою Семенівського районного\~суду Чернігівської\~області від\~07\~жовтня 2022\~року прийнято\~відмову представника позивача\~ [PERSON] - адвоката Костюченка Владислава Костянтиновича від позову в частині позовних вимог до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , закрито провадження у справі у цій частині на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України та продовжено судовий розгляд цивільної справи за позовом [PERSON] до Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Губернія» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом демонтажу вигрібної ями. Позивач [PERSON] у\~судове засідання\~не з`явився,\~доручив представляти\~свої інтереси\~в суді адвокату Костюченку Владиславу Костянтиновичу. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Костюченко Владислав Костянтинович позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити та пояснив про те, що, на його думку, позов підлягає задоволенню за обставин, викладених у позовній заяві. Від представника відповідача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, головного спеціаліста юридичного відділу Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області Петренка Ігора Михайловича надійшла письмова заява, в якій він просив розглядати справу без участі представника відповідача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області; в задоволенні позовних вимог відносно відповідача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, відмовити в повному обсязі, так як міська рада позов не визнає та заперечує у його задоволенні. Від представника відповідача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, начальника юридичного відділу Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області Шахунова Максима Олександровича надійшла письмова заява, в якій він просив розглядати справу без участі представника відповідача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області. Представник відповідача, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Губернія», адвокат Сльозка Анатолій Федорович у судове засідання не з`явився. Суд, вислухавши представника позивача, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне у задоволенні позову відмовити повністю за наступних встановлених судом обставин. У справі встановлено, що позивачу [PERSON] належить на праві приватної власності будинок з надвірними будівлями та земельна ділянка площею 0,1 га з кадастровим номером 7423610000:00:001:0603 за адресою: [ADDRESS] . Належна йому земельна ділянка межує з земельною ділянкою, на якій розташований багатоквартирний двоповерховий будинок за адресою: [ADDRESS] , який на даний час перебуває на балансі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Губернія». Біля паркану, що відмежовує належну позивачу земельну ділянку та прибудинкову земельну ділянку багатоквартирного двоповерхового будинку за адресою: [ADDRESS] , розташована вигрібна яма, в яку відводяться каналізаційні стоки багатоквартирного будинку. Вигрібна яма розташована впритул до належної позивачу земельної ділянки. Люк вигрібної ями розташований на відстані 50-60 см від паркану, що розділяє належне позивачу домоволодіння та вказаний багатоквартирний будинок, при цьому сама вигрібна яма розміщена частково на межі земельних ділянок. Згідно відомостей акту обстеження від 17 жовтня 2019 року, проведеного комісією у складі працівників відділу ЖКГ Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, Новгород-Сіверського КП «Добробут» та депутата Новгород-Сіверської міської ради було оглянуто вказаний септик (вигрібну яму). В ході обстеження встановлено, що в процесі тривалої експлуатації відбулась розгерметизація верхньої частини вигрібної ями і як наслідок протікання рідких побутових відходів на присадибну ділянку домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Висновок комісії: з метою не допущення витоку стоків на прилеглу територію необхідно збудувати новий септик або зробити капітальний ремонт діючого. Про що неодноразово вказувалось співвласникам багатоквартирного будинку. Також мешканцям запропоновано підключення будинку до центральної системи водовідведення (том 1, а. с. 7). Згідно відомостей акту обстеження від 09 листопада 2019 року, проведеного комісією у складі працівників відділу ЖКГ Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, Новгород-Сіверського КП «Добробут» та депутата Новгород-Сіверської міської ради було оглянуто вишевказаний септик. Встановлено, що з моменту попереднього обстеження (17 жовтня 2019 року) мешканцями будинку не вжито жодних заходів щодо запобігання витоку стоків на прилеглу територію, наразі септик потребує капітального ремонту (том 1, а. с. 8). Згідно відомостей акту від 16 липня 2020 року, комісією у складі працівників відділу ЖКГ та відділу містобудування та архітектури Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, проведено візуальне обстеження домоволодіння за адресою: [ADDRESS] та прибудинкової території багатоквартирного будинку [ADDRESS] (співвласники багатоквартирного будинку не визначались з формою управління будинком) міста Новгорода-Сіверського Чернігівської області, за зверненням [PERSON] щодо витікання каналізаційних стоків на його присадибну ділянку з вигрібної ями, розташованої на землях комунальної власності, що належить будинку [ADDRESS] . В ході обстеження встановлено, що по верху вигрібної ями, на відстані 50-60 см. від краю встановлено паркан, яким огороджено ділянку заявника. Перекриття зроблено з армованого залізобетону, стіни ями з червоної цегли. Відстань від житлового будинку [PERSON] до вигрібної ями складає 29 метрів, що відповідає санітарним нормам. На момент обстеження зафіксовано факт просочування через грунт на поверхню присадибної ділянки каналізаційних стоків, витік відбувається між стінками вигрібної ями та перекриттям. Комісією не визначено відповідність будівельним нормам вигрібної ями. Спеціаліст, який має відповідну кваліфікацію та може надати такий висновок, в міській раді відсутній. Вивчити документацію на вище зазначений об`єкт не має можливості по причині відсутності в міській раді та КП «Новгород-Сіверське МБТІ», але є в наявності технічна документація на будинок [ADDRESS] , рік забудови якого 1984. Вигрібна яма (за інформацією мешканців будинку) побудована одночасно з будинком (том 1, а. с. 9). Згідно відомостей акту від 07 жовтня 2020 року, комісією у складі працівників відділу ЖКГ Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області та комунального підприємства «Добробут» проведено візуальне обстеження вигрібної ями за адресою: [ADDRESS] , за зверненням співвласників багатоквартирного будинку. Під час комісійного обстеження встановлено, що вигрібна яма заповнена каналізаційними стоками 90-100 см. до перекриття. Слідів витоку каналізаційних стоків з вигрібної ями на прибудинкову територію та прилеглі земельні ділянки не виявлено. При обстеженні велась відеофіксація (том 2, а. с. 14). До акту додається 1 фото, на якому видно, що вигрібна яма не заповнена повністю (том 2, а. с. 15). Інших письмових доказів, що стосуються предмету спору, матеріали цивільної справи не містять. На думку суду, встановлені обставини не можуть слугувати безумовною підставою для задоволення вимог позивача про демонтаж вигрібної ями шляхом її засипання. Судом встановлено, що дійсно на земельну ділянку позивача [PERSON] просочувались через грунт каналізаційні стоки з вигрібної ями, призначеної для обслуговування багатоквартирного двоповерхового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено відповідними актами обстежень від 17 жовтня 2019 року, 09 листопада 2019 року та 16 липня 2020 року. Проте,\~згідно акту\~від 07\~жовтня 2020\~року слідів витоку каналізаційних стоків з вигрібної ями, яка була заповнена не повністю, на прибудинкову територію та прилеглі земельні ділянки не виявлено, що може свідчити про певні недоліки конструкції у верхній частині вигрібної ями або про несвоєчасне відкачування каналізаційних стоків з вигрібної ями, внаслідок чого каналізаційні стоки можуть виливатися з вигрібної ями. Судова будівельно-технічна експертиза у справі не була проведена у зв`язку з ненаданням учасниками справи всіх матеріалів, зазначених у клопотанні експерта про їх надання. У позовній заяві зазначено, що співвласникам будинку пропонувалися інші варіанти вирішення питання (капітальний ремонт вигрібної ями, підключення до централізованої міської каналізації, будівництво іншої водонепроникної вигрібної ями), тобто позивач не виключає інших можливих варіантів вирішення питання про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, проте у позові наполягає лише на демонтажу вигрібної ями. Законодавець у ч. 1\~ст. 16 Цивільного кодексу України\~встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в ч. 2 цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. При цьому, цивільне законодавство не містить визначення поняття способів захисту цивільних прав та інтересів. За їх призначенням вони можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Тобто, саме на позивача покладено обов`язок у позовній заяві викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги, зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, а також вказати правові підстави позову, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, при розгляді справи повинен надати правильну правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, і не застосовує самостійно для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, якщо позивач не обґрунтовує ними свої вимоги з наданням відповідних доказів, і застосування цих норм призводить до зміни предмета позову або обраного способу захисту прав та інтересів. Тобто, на думку суду, виходячи з аксіоми цивільного судочинства jura novit curia - «суд знає закон», при розгляді справи суд дійсно повинен надати правильну правову кваліфікацію відносинам сторін, яка проте не може бути застосована судом для вирішення спору по суті за відсутності відповідного клопотання позивача у справі, оскільки інший підхід суду порушив би принцип диспозитивності судового процесу та правомірні очікування як позивача (який звертається саме з певним чином обґрунтованою в правовому аспекті вимогою) так і відповідача (який заперечуючи проти позову наводить доводи саме щодо тих підстав та обґрунтувань, які наводяться позивачем у справі). З наведеного слідує, що суд позбавлений можливості дослідити питання можливості здійснення відповідачами необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть порушенням санітарних норм і правил. Відповідно до наявних у матеріалах справи доказів неможливо стверджувати, що поновлення порушеного права позивача [PERSON] на безперешкодне користування належною йому земельною ділянкою неможливо здійснити іншим шляхом ніж шляхом демонтажу вигрібної ями. Проте, будь-яких альтернативних позовних вимог позивач не пред`являв. З наведеного слідує, що позивач у цій справі зобов`язаний довести не тільки факт порушення його прав як власника сусідньої земельної ділянки та будинку, а також обґрунтованість захисту його прав лише у такий спосіб як демонтаж вигрібної ями. Відтак, вирішення даної цивільної справи та прийняття відповідного обґрунтованого по ній рішення неможливе без встановлення фактичних обставин, вибору норми права та висновку про права та обов`язки сторін. Всі ці складові могли бути з`ясовані лише в ході доказової діяльності, метою якої є, відповідно до\~Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України, всебічне і повне з`ясування всіх обставин справи, встановлення дійсних прав та обов`язків учасників спірних правовідносин. Відповідно до ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності. Приймаючи до уваги все вищевикладне, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами вжиття усіх передбачених законом заходів, які дають право безумовного демонтажу вигрібної ями, а сам по собі факт просочування каналізаційних стоків через верхню частину вигрібної ями при повному її заповненні нечистотами не є підставою для задоволення вимог позивача про демонтаж, оскільки можливі варіанти проведення ремонту верхньої частини вигрібної ями та своєчасного відкачування каналізаційних стоків. Відтак, всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що позивачем не доведено необхідності застосування такої крайньої міри впливу, як демонтаж вигрібної ями, а тому позов не підлягає задоволенню. Поряд з цим,слід зазначити,що одночасно із вирішенням питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту прав позивача [PERSON] \~шляхом застосування заходу впливу у вигляді демонтажу (засипання) вигрібної ями,суд враховує принцип дотримання справедливого балансу при втручанні в право власності співвласників багатоквартирного будинку в контексті ст. 1 Першого Протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~та звертає увагу на наступне. В прецедентному праві Європейського суду з прав людини оцінюються всі випадки втручання в право власності під єдиним принципом справедливого балансу. Втручання повинно відповідати вимогам законності. Вимоги законності виходять з принципу «верховенства права» - одного із основоположних принципів демократичного суспільства, який міститься у всіх статтях Конвенції. В обох контекстах слід приймати до уваги досягнення справедливого балансу між конкуруючими інтересами. Недотримання принципу пропорційності (співмірності) буде порушенням ст. 1 Першого Протоколу щодо права особи на мирне володіння своїм майном. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що вжиття заходів щодо демонтажу (засипання) вигрібної ями буде непропорційним втручанням у право співвласників вищезазначеного багатоквартирного будинку на належний стан функціонування системи водовідведення будинку та може призвести до порушення санітарних норм у квартирах та на прибудинковій території. Таким чином, у задоволенні позовних вимог слід відмовити у зв`язку із їх необгрунтованістю та передчасністю. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed