Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Бахмацької міської ради Ніжинського району Чернігівської області, в якому просила суд постановити рішення, яким визначити їй додатковий\~строк 3\~(три)\~місяця з\~дня набрання\~законної сили\~рішенням у\~даній справі,\~для подання\~нотаріусу заяви\~про прийняття\~спадщини за\~законом,\~яка відкрилась\~після смерті\~ [PERSON] ,\~ [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла рідна мати позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно Бахмацький відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (с. Суми) 05 листопада 2021 року, яка до смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Бахмацькою міською радою від 01.10.2021 за № 394. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить за життя набуте померлою наступне майно: - садибний (індивідуальний) житловий будинок під [ADDRESS] , що підтверджується технічним паспортом серії та номер б/н, виготовленим ТОВ «ТП» «СВІт» 20 грудня 2016 року та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.03.2017; - земельна ділянка площею 0,68 гектарів, що розташована на території Пісківської сільської ради з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку і господарських споруд, для ведення особистого підсобного господарства, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії та номер ЧНБЧ003518, виданий Пісківською сільською радою 28 травня 1997 року; - легковий автомобіль Волга Газ 24-10. Позивач звернулась до Бахмацької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом. Листом Бахмацької районної державної нотаріальної контори від 28.12.2021 року позивачу було відмовлено у відкритті спадкової справи. Позивачка зазначає, що на момент смерті своєї рідної матері вважається повнолітньою непрацездатною донькою, є інвалідом 3 (третьої) групи, що підтверджується довідкою від 28.10.2021 до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ за № 789610, має право на обов`язкову частку у спадщині після померлої своєї рідної матері [PERSON] , [INFO] . Крім Позивачки у померлої є рідний син [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно Бахмацький відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Північно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) [INFO] . [INFO] померлою [PERSON] було складено на користь сина [PERSON] заповіт, який посвідчений Пісківською сільською радою Бахмацького району Чернігівської області. Однак спадкова справа за заповітом після сметрі [PERSON] не заводилась, тобто померлий [PERSON] не прийняв спадщину за заповітом після померлої [PERSON] . Для отримання спадщини Позивач не змогла у встановлений строк звернутися до нотаріальної контори про її прийняття, оскільки загострились проблеми зі здоров`ям, був введений карантин у звязку із поширенням на території України COVID19, позивач дотримувалась карантинних заходів. Позивач важає, що вищенаведені підстави свідчить про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , саме тому звернулася до суду. Ухвалою суду від 30 червня 2022 року позовну заяву [PERSON] до Бахмацької міської ради Ніжинського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини було прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 04 серпня 2022 року залучений [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача до участі у справі. Ухвалою суду від 08 вересня 2022 року закрито підготовче провадження справу призначено до розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явилась. Від представника позивача адвоката Марченка М.М. надійшла заява про відкладення судового засідання у зв`язку із загостренням військової агресії та існуванням високого ризику та небезпеки життю і здоров`ю. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання не з`явився. Правом надати до суду відзив на позов не скористався. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився. Представник третьої особи адвокат Кухта В.Б. надав до суд заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову заперечував. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін. Щодо клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, суд зазначає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства. Ухилення позивача та його представника від участі в судовому розгляді поданого ним же позову порушує права учасників справи, а також порушення розумних строків розгляду спору. Системний аналіз положень Цивільно-процесуального кодексу України свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Враховуючи викладене, суд вважає дії представника позивача, а саме, щодо подання численних заяв про відкладення розгляду справи спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності такого, і що такі дії порушують права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами. В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. З`ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов до наступного висновку. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла рідна мати позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно Бахмацький відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 05 листопада 2021 року. [PERSON] проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Бахмацькою міською радою від 01.10.2021 за № 394. Позивач [PERSON] (до зміни прізвища [PERSON] ) є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про шлюб (а.с.12,13) Листом Бахмацької районної державної нотаріальної контори від 28.12.2021 року позивачу було відмовлено у відкритті спадкової справи через пропущення встановленого строку на прийняття спадщини. після смерті [PERSON] спадщину ніхто не прийняв. Позивач є інвалідом третьої групи згідно довідки Серії 12 АББ № 789610. Син померлої [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно Бахмацький відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Північно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 09 листопада 2021 року. Згідно довідки Бахмацької міської ради Чернігівської області на день смерті [PERSON] , разом з нею був зареєстрований, але не проживав [PERSON] . Згідно витягу зі спадкового реєстру від 04.12.2021 року спадкова справа після смерті [PERSON] відкрита не була. Відповідно до інформації Бахмацької державної нотаріальної контори від 08.07.2022 року спадкова справа до майна покійного [PERSON] була відкрита 15.09.2021 року за заявами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтва про право на спадщину не видавались. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно змісту п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування"вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про смерть спадкодавця, наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Отже, позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування. Копії медичної карти позивача про хворобу у жовтні 2019 року також не можуть бути прийняті судом як докази поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, адже на той час з моменту смерті спадкодавця пройшло більше, ніж шість місяців. Подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду: від 04 березня 2020 року у справі № 640/8507/17 (провадження № 61-28865св18), від 04 червня 2020 року у справі № 601/1157/19 (провадження № 61-4901св20), від 02 квітня 2020 року у справі № 420/23/18 (провадження № 61-1883св19). від 09 листопада 2020 року На думку суду, зазначені позивачем причини пропуску нею шестимісячного строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після матері [PERSON] , яка померла [INFO] не є обєктивними та такими, що не залежали від її волі, не є непереборними та такими, що створювали для неї істотні труднощі для подання нотаріусу протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини. Зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, не є поважними та не перешкоджали їй подати протягом шести місяців заяву про прийняття спадщини, а відтак позовні вимоги [PERSON] про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не підлягають до задоволення. На підставі вищенаведеного, оскільки в судовому засіданні встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини по смерті [PERSON] з причин, які суд не визнає поважними, у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed