Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-23 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернулась до суду із позовною заявою про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку площею 3,2677 га, що розташована в с. Єрчики на території Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, житловий будинок в [ADDRESS] та земельну ділянку під будинком. Після смерті матері заведено спадкову справу за заявами спадкоємців за законом першої черги - дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які є її братами та сестрою, а на підставі заяв від 03.09.2021 року їм видано свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 3,2677 га. З 2009 року і по даний час, також і на час смерті матері, вона постійно проживала з нею, за адресою [ADDRESS] , однак не була зареєстрована. Вважаючи, що позивач прийняла спадщину після смерті матері, так як постійно проживала з нею на час відкриття спадщини, звернулася до нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину. Однак постановою від 13 вересня 2021 року було відмовлено у видачі свідоцтва так як позивач пропустила строк на звернення із заявою про прийняття спадщини. Позивач вважає, що вона прийняла спадщину своїми діями, тобто постійним проживанням разом із спадкодавцем на час її смерті, незважаючи на реєстрацію її місця проживання за іншою адресою. Таким чином, відсутність реєстрації її місця проживання за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що вона не проживала зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. За вказаних обставин позивач вважає, що прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] .. Позивач просить встановити факт постійного проживання [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , разом із спадкодавцем - матір`ю [PERSON] , на час її смерті - [INFO] , за адресою [ADDRESS] . Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи були\~належним чином повідомлені. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове\~засідання не\~з`явилися,\~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи були\~належним чином\~повідомлені, відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, що підтверджується оголошеннями на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини неявки суд не повідомили, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів. Відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно частини 11 статті 128\~ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті Державної судової адміністрації України 29.01.2018 року щодо оголошень про виклик у суд учасників процесу, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Частина 4 статті 223 ЦПК України передбачає, що \~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Судом враховано, що в силу вимог частини 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Враховуючи неявку належним чином повідомленоих відповідачів в судове засідання, які не повідомили про причини неявки та не подали відзив, відповідно до\~статті 280 ЦПК України\~суд, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Відповідно до частини другої статті 247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 18 вересня 2017 року виконавчим комітетом Квітневої сільської ради, Попільнянського району Житомирській області, [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис 68. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] , 06 липня 2006 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , після чого змінила своє прізвище на « [PERSON] » та 14 лютого 2019 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила своє прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвами про шлюб серії [NUMBER] та [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку площею 3,2677 га, що розташована в с. Єрчики на території Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, житловий будинок в [ADDRESS] та земельну ділянку під будинком, що підтверджується договором від 17.02.1993 року, архівним витягом від 10.11.2017 року №04-04/387, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Після смерті заведено спадкову справу за заявами спадкоємців за законом першої черги - дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на підставі заяв від 03.09.2021 року їм видано свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 3,2677 га, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до довідки виконавчого комітету Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області №439 від 12.09.2018 року, [PERSON] , [INFO] проживала без реєстрації разом з матір`ю [PERSON] , [INFO] , уродженкою с. Горопаї, Любарського району Житомирської області, яка померла [INFO] до дня її смерті за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13 вересня 2021 року державного нотаріуса Попільнянської державної нотаріальної контори в Житомирській області, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно після смерті [INFO] матері [PERSON] в зв`язку із пропуском встановленого законодавством терміну на прийняття спадщини. Судом досліджено матеріали спадкової справи № 255/2017 до майна померлої, [INFO] [PERSON] . В судовому засіданні допитано свідків [PERSON] та [PERSON] , які підтвердили факт постійного проживання [PERSON] з матір`ю [PERSON] на час її смерті [INFO] . Відповідно до пункту 23 вищевказаної Постанови, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Пунктом 1 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~в справах\~про встановлення\~фактів,\~що мають\~юридичне значення»\~№ 5\~від 31.03.1995\~року визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до частини 3\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до статті 76\~ЦПК України доказами по справі є, зокрема, показання свідків. Суд враховує показання допитаних під час судового розгляду свідків, оскільки їхні покази є належними і допустимими доказами і підтверджують доводи заявника та надані нею пояснення. Відповідно до частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13\~ЦПК України закріплено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таким чином, вислухавши учасників справи, дослідивши докази, суд приходить до висновку, що позовна заява [PERSON] про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини підлягає задоволенню. Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Згідно статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Пунктом 1, 2 частини другої статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Представник позивача в позовній заяві зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, а саме, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7000 гривень. Разом з тим, на підтвердження витрат, що стосується професійної правничої допомоги до суду надано лише копію ордеру серії ЖТ № 096693 від 05 жовтня 2021 року та копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ЖТ № 001114. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (частина третя статті 137 ЦПК України). Позивачем не додано до матеріалів справи: Угоду про надання правничої допомоги по цивільній справі, Акті прийняття передачі наданих послуг, детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат, а тому вказані витрати розподілу не підлягають.

Outcome: approved