Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-01 00:00:00

Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі ? АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з позовом про стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заборгованості за кредитним договором б/н від 12 лютого 2020 року у сумі 6 256,23 грн та витрат зі сплати судового збору. Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що 12 лютого 2018 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено договір б/н, відповідно до умов якого останній отримав кредит у розмірі 6 500,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно з умовами договору. Внаслідок невиконання взятих на себе зобов`язань у [PERSON] виникла заборгованість у сумі 6 256,23 грн і складається із заборгованості за тілом кредиту. [INFO] помер позичальник [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть про 13 квітня 2020 року, і спадкоємцями, які прийняли спадщину після його смерті, є відповідачі ? [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . За викладених підстав, позивач просить суд стягнути з відповідачів заборгованість за кредитним договором у сумі 6 256,23 та судові витрати. Ухвалою Кременчуцького\~районного суду\~Полтавської області\~від 05\~січня 2022\~року відкрито\~провадження у\~справі №536/1766/21\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження з\~повідомленням (викликом)\~сторін,\~призначено судове\~засідання.\~Відмовлено у задоволенні клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про огляд веб-сайту. Задоволено клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про витребування доказів. Зобов`язано Піщанську сільську раду надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на дату смерті померлого [INFO] [PERSON] . Також зобов`язано Третю кременчуцьку державну нотаріальну контору Полтавської області надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області належним чином засвідчену копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . 24 січня 2022 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області надійшла копія спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 03 травня 2022 року у справі №536/1766/21 задоволено заяву представника позивача\~ [PERSON] \~про залишення\~позовної заяви\~у справі\~№536/1766/21\~в частині\~вимог про\~стягнення боргу\~з [PERSON] \~без розгляду.\~Залишено без\~розгляду позовні\~вимоги АТ\~КБ «ПриватБанк»\~до [PERSON] \~про стягнення\~боргу із\~спадкодавця.Продовжено\~розгляд справи\~в іншій частині позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу. Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 03 травня 2022 року у справі №536/1766/21 задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про залучення співвідповідача. Залучено [PERSON] до участі у справі №536/1766/21 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] , [PERSON] , в якості співвідповідача. Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 03 травня 2022 року у справі №536/1766/21 задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів. Зобов`язано Сервісний центр МВС України у м. Кременчук надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області відомості про зареєстроване за померлим [INFO] [PERSON] право власності на транспортні засоби, підставу державної реєстрації права власності та ідентифікуючі ознаки такого майна. Зобов`язано ЦОП Кременчуцької ДПІ Кременчуцького управління ГУ ДПС у Полтавській області надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області відомості про відкриті рахунки на ім`я померлого [INFO] [PERSON] . Окрім того, зобов`язано Піщанську сільську раду надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області відомості щодо зареєстрованого за померлим [INFO] [PERSON] нерухомого майна та земельної ділянки з наданням підтверджуючих доказів (витяг з Реєстру прав власності на нерухоме майно, довідка) та відомості щодо власників будинку [ADDRESS] . Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 15 червня 2022 року у справі №536/1766/21 задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів. Зобов`язано ЦОП Кременчуцької ДПІ Кременчуцького управління ГУ ДПС у Полтавській області надати до Кременчуцького районного суду Полтавської області відомості про відкриті рахунки на ім`я померлого [INFO] [PERSON] , реєстраційний номер облікової карти платника податків [NUMBER] . 30 вересня 2022 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області надійшла уточнена позовна заява представника АТ КБ «ПриватБанк» адвоката Лаврук А. М. про солідарне стягнення з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором б/н від 12 лютого 2020 року у сумі 6 256,23 грн. Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» Лаврук А. М. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила задовольнити, проти заочного рішення не заперечує. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про час, дату і місце розгляду справи повідомлені належним чином ? засобами рекомендованого повідомлення поштового зв`язку, причини неявки суду невідомі. В установлений судом строк відповідачі відзив на позовну заяву не надали, тому відповідно до частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Частиною 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Ураховуючи, що позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних доказів у справі. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом установлено, що 12 лютого 2020 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено договір б/н відповідно до умов якого останній отримав кредит у сумі 6 500,00 грн шляхом встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно з умовами договору. Внаслідок невиконання взятих на себе зобов`язань у [PERSON] виникла заборгованість, яка згідно наданого банком розрахунку станом на дату його смерті [INFO] становить 6 274,62 грн, що є більшою за суму 6 256,23 грн, яку позивач просить стягнути у позовній заяві. Відповідно до частини першої статті 526 Цивільного кодексу України (далі ? далі ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Виконавчим комітетом Новознам`янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області. 15 липня 2020 року ПАТ КБ «ПриватБанк» направило до Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори претензію кредитора, в якій просило повідомити, відомості про осіб, які подали заяву про прийняття або відмову від прийняття спадщини після смерті позичальника, та відомості про видані свідоцтва про право на спадщину та про осіб, які такі свідоцтва отримали. Згідно із відповіддю Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори №990/02-14 від 20 серпня 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» повідомлено про те, що вимоги будуть доведені до відома спадкоємців, які звернуться до нотаріальної контори, а надати відомості про спадкоємців померлого [INFO] [PERSON] і видані свідоцтва немає можливості у відповідності до статі 8 Закону України «Про нотаріат». Відповідно до матеріалів спадкової справи, відповідачі не зверталися із заявами до державного нотаріуса про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . В подальшому ПАТ КБ «ПриватБанк» направлено [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] претензії про добровільне погашення кредитної заборгованості [PERSON] відповідно до вимог статті 1282 ЦК України. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Основною метою універсального правонаступництва є збереження стабільності цивільного обороту за допомогою забезпечення заміни третіми особами тієї особи, яка вибула зі складу учасників цивільного обороту. За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини 2 статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом частин першої, третьої, п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Обґрунтовуючи підстави позову, з урахуванням уточнених позовних вимог, банк посилався на те, що відповідачі, відповідно до частини 3 статті 1268 Цивільного кодексу України прийняли спадщину після смерті [PERSON] , оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Згідно довідки №1427 від 07 вересня 2020 року Виконавчого комітету Новознам`янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, що наявна у матеріалах спадкової справи, громадянин [PERSON] до дня смерті [INFO] проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . На день смерті з ним були зареєстровані: мати [PERSON] , 1965 року народження, брат [PERSON] , 1996 року народження, дружина [PERSON] , 1990 року народження, дочка [PERSON] , 2018 року народження, та дочка [PERSON] , 2019 року народження. При цьому, за даними довідки Виконавчого комітету Піщанської сільської ради №18/10-08.1 від 18 січня 2022 року до складу сім`ї/зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , входять: мати [PERSON] , [INFO] , внук [PERSON] , [INFO] , онука [PERSON] , [INFO] , невістка [PERSON] , [INFO] , онука [PERSON] , [INFO] та син [PERSON] , [INFO] . Окрім того, згідно із довідками Виконавчого комітету Піщанської сільської ради №104 від 17 травня 2022 року та №02-24/813 від 18 травня 2022 року за даними погосподарської книги №7 (за 2011-2015 роки) та погосподарської книги №5 (за 2016-2021 роки) Новознам`янської сільської ради ? голова домогосподарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , значиться за [PERSON] , 1965 року народження. Разом з цим, у довідці вказано, що за померлим [PERSON] нерухомого майна та земельної ділянки згідно вказаних погосподарських книг не значиться. Таким чином, житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , в якому на момент смерті проживав [PERSON] не увійшов до спадкової маси після його смерті. Згідно із частиною 1 статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Законодавством визначено, що у подібних випадках не відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками. Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовилися від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника. У такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки первісного боржника на нового боржника. Право на захист є складовою будь-якого суб`єктивного права. Визнавши за особою певне цивільне право, законодавець тим самим визнає за кредитором право вимагати надання захисту, у тому числі й у судовому порядку. Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 1282 ЦК України вимоги кредитора спадкоємці зобов`зані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. Наведене дає підстави для висновку, що у Кодексі визнається право кредитора на вимогу до спадкоємців. У ЦК України серед положень про порядок задоволення вимог кредитора спадкодавця в імперативному порядку визначений справедливий баланс між законними інтересами та правомірними очікуваннями кредитора спадкодавця та відповідними, зустрічними їм, інтересами спадкоємців. Дотримання цього балансу полягає в тому, щоб забезпечити задоволення вимог кредитора спадкодавця за рахунок спадкового майна, не порушивши майнових прав та інтересів спадкоємців такої особи. Визначення цього балансу законодавцем сформульовано таким чином, що спадкоємці боржника повинні відповідати за його зобов`язаннями в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Зокрема, за правилом частини 1 статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Таким чином, правовідносини, що виникли між позикодавцем і позичальником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між позикодавцем та спадкоємцями позичальника і вирішуються у порядку, передбаченому положеннями статті 1282 ЦК України. При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: ? чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; ? коло спадкоємців, які прийняли спадщину; ? при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); ? при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини 1 статті 1282 ЦК України. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16-ц, від 29 січня 2020 року у справі №496/4363/15-ц, від 15 липня 2020 року у справі №645/1566/16-ц, від 04 березня 2020 року у справі №2609/30529/12. Так, судом установлено, що станом на 21 травня 2022 року за [PERSON] транспортні засоби не зареєстровані, що підтверджується довідкою Територіального сервісного центру МВС №5342 Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Полтавській області (філія ГСЦ МВС) №31/16-15-555 від 23 травня 2022 року. Довідкою Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Полтавській області №7218/5/16-31-12-01-18 від 08 липня 2022 року підтверджується, що відповідно інформаційних систем ДПС України станом на 06 липня 2022 року [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) в органах Державної податкової служби як самозайнята особа не обліковується/не обліковувався. За викладених підстав, судом з`ясовано дотримання кредитором законодавчо визначених строків пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника, коло спадкоємців та відсутність у померлого [PERSON] будь-якого рухомого чи нерухомого майна. За змістом наведених вище норм матеріального права (стаття 1282 ЦК України) задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №306/2000/16-ц. Ураховуючи, що матеріалами справи не підтверджено про отримання [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] від спадкодавця (померлого [PERSON] ) у спадщину будь-якого майна, відповідачі у цій справі не набули статусу спадкоємців, позаяк у них відсутні обов`язки щодо задоволення вимог кредитора після померлого [PERSON] , а тому позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Оскільки позовні вимоги не підлягають задоволенню відповідно до положень статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed