Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-20 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Ярош В.Ю., звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] та Новодунаєвецької селищної ради про визнання\~права власності\~на спадкове\~майно та\~витребування його\~із чужого\~незаконного володіння.\~В обґрунтування\~позову посилається\~на те,\~що [INFO] \~померла [PERSON] ,\~після смерті\~якої залишилось\~спадкове майно,\~на яке\~він являється\~спадкоємцем за\~законом четвертої\~черги,\~оскільки проживав\~однією сім`єю\~із спадкодавцем\~понад п`ять\~років до\~часу відкриття\~спадщини,\~що підтверджується\~відповідним рішенням\~суду. Однак нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки, що належали [PERSON] , у зв`язку з їх реєстрацією за іншими особами - [PERSON] та [PERSON] на підставі рішень Новодунаєвецької селищної ради, оскільки земельні ділянки були набуті у комунальну власність на підставі рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 05.06.2020, яке наразі скасоване. В зв`язку з тим, що спірні земельні ділянки на даний час фактично відчужені і зареєстровані за іншими особами, що свідчить про невизнання відповідачами відповідного права власності за [PERSON] , що унеможливлює оформлення останнім прав на спадкове майно на загальних підставах, позивач звернувся до суду та просив витребувати на його користь із чужого незаконного володіння [PERSON] та [PERSON] земельні ділянки із кадастровими номерами 6821887400:03:009:0066, 6821887400:03:009:0067 відповідно, визнавши за ним право власності на це майно, як на спадкове майно померлої [PERSON] . Ухвалою Дунаєвецького районного суду Хмельницької області (далі - суд) від 06.12.2021 справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 04.02.2022 прийнято до провадження зазначену справу в теперішньому складі суду. Ухвалою від 08.04.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 06.05.2022 розгляд справи повернуто до стадії підготовчого провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 25.08.2022 підготовче провадження у справі закрито, призначено судовий розгляд по суті. Позивач [PERSON] у судове за засідання не з`явився Представник позивача адвокат Ярош В.Ю. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених в позовній заяві. Відповідачка [PERSON] та її представник адвокат Антал В.І. у судове засідання не з`явились, однак в матеріалах справи наявний відзив на позов, у якому відповідачка [PERSON] з позовними вимогами не погодилась, вказавши, що позивачем не надано жодних належних доказів на підтвердження його права власності на спірну земельну ділянку, що свідчить про відсутність будь-яких порушень зі сторони відповідачки прав та інтересів [PERSON] та відповідно відсутність у останнього суб`єктивного права на витребування спірної земельної ділянки. Крім того, позовна вимога про визнання за позивачем права власності на спірну земельну ділянку суперечить позовній вимозі про витребування нерухомого майна та спрямована на уникнення приписів ст.ст.387, 388 ЦК України, в зв`язку з чим вважає, що у її задоволенні слід відмовити. Відповідач [PERSON] відзиву на позов не подав, однак у судовому засіданні пояснив, що на момент отримання у власність спірної земельної ділянки йому не було відомо, про те, що вона належить позивачу і взагалі про те, у чиїй власності перебуває земля, в зв`язку з чим вважає, що витребування у нього земельної ділянки є неправомірним. Представник відповідача Новодунаєвецької селищної ради у судове засідання не з`явився, відзиву на позов не подав, подав до суду заяву про визнання позову, справу просить розглядати за його відсутності. Представник третьої особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмету спору\~на стороні\~відповідачів ТОВ"Мрія Фармінг Поділля" у судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду письмові пояснення щодо позовної заяви, у яких вказав, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду. Зазначив, що ТОВ"Мрія\~Фармінг Поділля"\~уклало договори\~оренди землі\~з відповідачами [PERSON] та [PERSON] , як з власниками земельних ділянок, оскільки їх право власності підтверджувалось належними документами, в зв`язку з чим товариство являється належним орендарем земельних ділянок із кадастровими номерами 6821887400:03:009:0066, 6821887400:03:009:0067. Суд, заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] померла [PERSON] , жителька [ADDRESS] , після смерті якої залишилось спадкове майно, зокрема земельні ділянки площею 1,63 га з кадастровим номером 6821887400:03:009:0066 та площею 1,61 га з кадастровим номером 6821887400:03:009:0067 та для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Підлісномукарівської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області (нині Новодунаєвецької селищної територіальної громади Кам`янець-Подільського району Хмельницької області), право власності померлої на які посвідчене державними актами на право власності на земельну ділянку серії ЯА №959402 від 23.05.2006 та ЯА № 959404 від 23.05.2006 відповідно. Позивач [PERSON] являється спадкоємцем на майно померлої [PERSON] за законом четвертої черги, оскільки проживав однією сім`єю із спадкодавцем понад п`ять років до часу відкриття спадщини, що підтверджується рішенням Дунаєвецького районного суду Хмельницької області №674/604/21 від 24.05.2021, яке набрало законної сили 24.06.2021. [PERSON] спадщину прийняв у встановленому законом порядку, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину або претендують на неї, немає, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса ніхто не звертався. Також він звернувся до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бугерко Н.А. з питанням оформлення спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки, які залишились після смерті [PERSON] в зв`язку з їх реєстрацією за іншими особами, що було встановлено під час перевірки нотаріусом відсутності заборони або арешту майна. З Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-0007535262021 від 07.09.2021 вбачається, що право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6821887400:03:009:0066 з цільовим призначенням 01.01. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Підлісномукарівської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області, площею 1,6260 га, зареєстроване за [PERSON] на підставі рішення Новодунаєвецької селищної ради Хмельницької області №31-5/2021 від 19.03.2021. Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-0007535142021 від 07.09.2021 вбачається, що право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6821887400:03:009:0067 з цільовим призначенням 01.01. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Підлісномукарівської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області, площею 1,6105 га, зареєстроване за [PERSON] на підставі рішення Новодунаєвецької селищної ради Хмельницької області №20-6/2021 від 22.04.2021. Спірні земельні ділянки попередньо були набуті Новодунаєвецькою селищною радою у комунальну власність на підставі рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області №674/519/20 від 05.06.2022, яким визнано відумерлою спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] та складається із земельних ділянок, які належали померлій на праві приватної власності згідно державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯА №959402 від 23.05.2006 та ЯА № 959404 від 23.05.2006, та передано їх у власність територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування Дунаєвецької селищної ради Дунаєвецького району Хмельницької області. Рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області №674/519/20 від 05.06.2022 скасоване постановою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2021, заяву першого заступника керівника Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Хмельницької області в інтересах держави в особі Дунаєвецької селищної ради Дунаєвецького району Хмельницької області про визнання спадщини відумерлою залишено без розгляду. Згідно положень ст.ст.1296, 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, реалізувавши які, спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно, в тому числі нерухоме (право володіння, користування), а з моменту оформлення права власності на нерухоме майно і право розпорядження ним (правова позиція Верховного Суду України від 08.04.2015 у справі №6-33цс15). Отже спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Нормами ч. 1 ст.81 ЗК України визначено способи набуття права власності на земельні ділянки, а саме: придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами; безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності; приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування; прийняття спадщини; виділення в натурі (на місцевості) належної їм земельної частки (паю). Таким чином, [PERSON] , як спадкоємець за законом, являється власником спадщини померлої [PERSON] , в тому числі і земельних ділянок, які на даний час перебувають у володінні відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Статтею 387 ЦК України встановлено, що власник майна має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Також право власника на витребування майна від добросовісного набувача передбачене ст.388 ЦК України. Так, від добросовісного набувача, який безоплатно придбав майно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати це майно лише у разі, якщо майно було загублене власником або особою, якій майно було передане власником у володіння, або викрадене у того чи іншого, або вибуло з їхнього володіння іншим шляхом не з їхньої волі (ч.1 ст.388 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України ссоба, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (позиція Верховного Суду України у справі №6-3090цс15). У правовій позиції, викладеній у постанові по справі №6-99цс14 від 17.12.2014, Верховний Суд України зазначив, що захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, але не володіє ним, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до незаконно вододіючої цим майном особи (у разі відсутності між ними зобов`язально-правових відносин), якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 388 ЦК України, які, зокрема, дають право витребувати майно в добросовісного набувача. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 у справі №911/3681/17 звертає увагу, що власник з дотриманням вимог статті 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, ланцюгу договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Подібні за змістом висновки сформульовані, зокрема, у п.86 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №183/1617/16. Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації. В свою чергу, визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Аналогічна позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 у справі №227/3750/19. Враховуючи викладене та те, що рішення суду про визнання спадщини [PERSON] відумерлою та передачу її у власність територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування скасоване, суд приходить до висновку, що земельні ділянки із кадастровими номерами 6821887400:03:009:0066, 6821887400:03:009:0067 перебувають в\~незаконному володінні\~відповідачів [PERSON] \~та [PERSON] ,\~оскільки правових\~підстав для\~такого володіння\~у останніх\~немає,\~спірні земельні\~ділянки вибули\~з володіння\~ [PERSON] \~поза його\~волею, між позивачем та відповідачами не існувало жодних юридичних відносин щодо земельних ділянок, в зв`язку з чим позов слід задовольнити та витребувати на користь [PERSON] із незаконного володіння [PERSON] , [PERSON] вказані земельні ділянки. Вирішуючи питання судових витрат, суд враховує підстави виникнення спору та вважає за необхідне стягнути на користь позивача сплачений при поданні позову судовий збір в розмірі 908,00 грн з відповідача - Новодунаєвецької селищної ради.

Outcome: approved