Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-09 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ 10.03.2021 АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ звернулося до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом і просить стягнути з [PERSON] на користь АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальні збитки у розмірі 26 474 грн 72 коп.; стягнути з [PERSON] на користь АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 грн 00 коп.. В обґрунтування позовної вимоги зазначає, що 06.06.2020 працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було зафіксовано пошкодження підземної кабельної лінії 10 кВ ТП - 70 - ТП - 463. Споживачів електричної енергії, які були заживлені від пошкодженої кабельної лінії, було перепідключено, а пошкоджену кабельну лінію знеструмлено. Працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ 09.06.2020 було встановлено, що пошкоджений земельний кабель знаходиться на прибудинковій території, яка огороджена парканом та знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За даною адресою відкритий особовий рахунок, власником якого є [PERSON] . Пошкодження підземного кабелю відбулося при виконанні земляних робіт в охоронній зоні без погодження та виклику на місце представника АТ "Житомиробленерго", про що було складено відповідний акт пошкодження в присутності [PERSON] , яка в подальшому відмовилася від підпису та дачі будь яких пояснень в присутності двох свідків. На місце події було викликано працівників поліції для фіксації факту пошкодження підземного кабелю. 11.06.2020 до АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ приїхав [PERSON] для отримання копії акту про пошкодження від 09.06.2020, зробивши відповідний запис про отримання копії акту. 15.06.2020 на адресу АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ від [PERSON] надійшло письмове заперечення на акт від 09.06.2020. У запереченні відповідач підтверджує, що дійсно є власником помешкання за адресою: [ADDRESS] . Працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було встановлено місце пошкодження підземної кабельної лінії 10 кВ ТП - 70 - ТП 463 на земельній ділянці відповідача. Для відновлення підземної кабельної лінії, яка була пошкоджена 06.06.2020, АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було проведено ремонтні роботи та понесено незаплановані матеріальні та фінансові витрати. Вартість пошкодженого майна та відновлювальних робіт становить 26 474, 72 грн. З метою досудового врегулювання 24.12.2020 відповідачу був направлений лист з вимогою про відшкодування збитків. Враховуючи, що заподіяна шкода не відшкодована, тому АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ просить позов задовольнити. 07.07.2021 заочним рішенням Корольовського районного суду м.Житомира позов АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ задоволено та стягнуто з [PERSON] на користь АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальні збитки у розмірі 26 474 грн 72 коп.; стягнуто з [PERSON] на користь АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 грн 00 коп. (а.с.40-41). 08.12.2021 року [PERSON] подано заяву про перегляд заочного рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 07.07.2021 року (а.с.53-57). 10.12.2021 заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 07.07.2021 року призначено до розгляду (а.с.63). 03.08.2022 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира скасовано заочне рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 07.07.2021 року у цивільній справі за позовом АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ до [PERSON] про відшкодування збитків та призначено судове засідання по справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (а.с.85-86). 06.09.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а.с.91-94). Представник відповідача зазначає, що позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків, докази невиконання зобов`язань та причинно наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань і заподіяними збитками. АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ як власник підземної ЛЕП не вчинило жодних дій щодо створення охоронюваної зони вздовж лінії електропередач та повідомлення про наявність такої лінії ті її охоронюваної зони як відповідних органів, так і власників земельних ділянок, за якими вона пролягає. Нормальних умов експлуатації електричних мереж позивачем забезпечено не було, охоронна зона створена не була, жодними інформаційними знаками земельна ділянка позначена не була, тобто в силу вищезазначених обставин відповідач не знав і не міг знати, що на належній йому на праві постійного користування земельній ділянці пролягає кабель. Зазначає, що АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ відповідно до п.12 Правил зобов`язане передати оформлені у встановленому порядку матеріали про фактичне розташування електричних мереж відповідним органам району, області для нанесення їх на схеми землеустрою, однак, у матеріалах справи відсутні докази про виконання позивачем вищевказаних вимог, а відповідно до відомостей департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради відсутні будь-які ЛЕП на території належної відповідачу земельної ділянки. Також зазначає, що позивач звертався до поліції з заявою про пошкодження ЛЕП та на звернення позивача Житомирським відділом поліції надано довідку від 24.06.2020 про результати розгляду заяви, у якій зазначено, що в ході перевірки не встановлено фактів вчинення відповідачем кримінального правопорушення, тобто вина [PERSON] відсутня. Сам по собі факт перебування земельної ділянки у користуванні відповідача, на якій сталося пошкодження ЛЕП, не може бути підставою для покладення на відповідача відшкодування збитків позивачу. Враховуючи вищевикладене просить відмовити у задоволенні позову. 22.09.2022 від представника позивача надійшла відповідь на відзив,\~аналогічна\~доводам,\~викладеним\~у позовній заяві (а.с.101-103). Представник позивача у судовому засіданні просив позов задовольнити з викладених у позовній заяві підстав. Також пояснив, що пошкодження підземної кабельної лінії відбулося 06.06.2020 року. Ким саме і яким чином точно невідомо, але відбулося це пошкодження на земельній ділянці, належній саме відповідачу. Жодними знаками наявність кабелю позначена не була, як не позначено і в інших місцях, і щоб дізнатися про наявність кабелю потрібно звертатися до Житомирського РЕМ. Представник відповідача у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Дослідивши подані\~сторонами документи,\~всебічно і\~повно з`ясувавши\~всі обставини\~справи,\~об`єктивно\~оцінивши докази,\~які мають\~значення для\~розгляду справи\~і вирішення\~справи по\~суті,надані\~сторонами, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що 09.06.2020 представниками Житомирського РЕМ було складено акт про те, що за адресою: вул. Професора Кравченка, 8, що в м.Житомирі, розташований приватний будинок з подвір`ям. На прибудинковій території, яка огороджена парканом, при виконанні земельних робіт без погодження з АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було пошкоджено (без зазначення дати та обставин події) підземну кабельну лінію ТП - 70 - ТП 463, чим завдано значних матеріальних збитків для відновлення пошкодженого кабелю. Акт отримано [PERSON] 11.06.2020 (а.с.7). Відповідно до копії акту про відшкодування збитків на ремонт кабелю КЛ - 10 кВ "ТП - 70 - ТП 463", долученого до позовної заяви, позивачу завдано збитків на суму 26 474, 72 грн. (а.с.9-11). 15.06.2020 на адресу АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ від [PERSON] надійшло письмове заперечення на акт від 09.06.2020. У запереченні відповідач зазначив, що не погоджується з викладеними у акті від 09.06.2020 обставинами, про відсутність його вини у понесенні АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальних збитків і про безпідставність вимог позивача щодо відшкодування будь-яких збитків, пов`язаних з обставинами, викладеними у акті від 09.06.2020 (а.с.8). Під час розгляду справи про перегляд заочного рішення відповідачем було подано копію довідки про результати\~розгляду матеріалів,\~зареєстрованих в\~ЄО №26359\~від 09.06.2020,\~складеної ст.\~ДОП Житомирського\~відділу поліції\~ГУНП в\~Житомирській області\~капітаном поліції\~Є.\~Семенюком,\~погодженої начальником\~відділу превенції\~Житомирського ВП\~ГУНП в\~Житомирській області\~майором поліції\~О.\~Петелюком,\~з якої вбачається, що до Житомирського відділу поліції ГУНП в Житомирській області надійшло звернення від [PERSON] з приводу пошкодження підземного кабелю лінії 10 кв ТП-70-ТП-463 за адресою: [ADDRESS] . Опитаний мешканець будинку [ADDRESS] [PERSON] факт проведення земельних робіт на території свого домоволодіння та пошкодження даного кабелю заперечив, тому, враховуючи, що в ході перевірки у даних матеріалах не встановлено фактів вчинення кримінального правопорушення, підстави для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні (а.с.58). Згідно положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до\~положень ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Відповідно до роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 "Про судове рішення у цивільній справі" оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, як зазначив Верховний Суд України у постанові від 22.01.2013 (справа №3-72гс12) за змістом ст.1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Таким чином необхідною підставою для притягнення особи до відповідальності у вигляді відшкодування збитків є одночасна наявність чотирьох умов: протиправна поведінка, дії або бездіяльність особи, негативний результат такої поведінки (збитки), причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина особи. Разом з тим відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. В спірних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки відповідачів, причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, вину особи. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою полягає у тому, що наслідки у вигляді шкоди настають лише в результаті неправомірної поведінки відповідача, тому позивач повинен довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, безумовним наслідком такої протиправної поведінки. Європейський суд з прав людини зауважує на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок, щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається представник позивача як на підставу для задоволення позовних вимог, не знайшли свого підтвердження, тому суд приходить до висновку, що представником позивачем не доведено одночасного наявності чотирьох умов, які б слугували підставою для виникнення у відповідача обов`язку відшкодування збитків у розмірі 26 474, 72 грн. При цьому суд ураховує, що як відеозапис на CD - R диску, який було долучено до позовної заяви, не містить будь-яких доказів щодо обставин пошкодження саме відповідачем підземної кабельної лінії ТП - 70 - ТП 463, так і наявні у справі фотографії не дають можливості встановити ким та коли саме пошкоджено підземну кабельну лінію ТП - 70 - ТП 463, а також місце, час фотографування та технічні характеристики використаних засобів. Оскільки жодних інших належних, допустимих та достатніх доказів позивачем не надано, не заявлено клопотань про їх витребування, не повідомлено про причини неможливості подати такі докази, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з недоведеністю. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір у разі відмови в позові покладається на позивача.

Outcome: dismissed