Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом, в якому просить визнати [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою [ADDRESS] . Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є єдиним власником вказаної вище квартири та зареєстрована у ній. Крім неї, у належній їй на праві власності квартирі зареєстровані її дочка [PERSON] , зять [PERSON] , онуки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Неповнолітня [PERSON] є дочкою її сина [PERSON] та з моменту свого народження проживала у іншій квартирі, а після розлучення батьків у 2014 році проживає зі своєю матір`ю [PERSON] . У квартирі за адресою: [ADDRESS] , неповнолітня [PERSON] була зареєстрована за місцем реєстрації свого батька, однак жодного дня в квартирі не проживала. З моменту досягнення [PERSON] чотирнадцяти річного віку, вона не скористалася своїм правом проживання з батьком у даній квартирі. Крім того, [PERSON] , батько відповідача, у даній квартирі не зареєстрований. Наявність реєстрації відповідача у належній позивачу на праві власності квартирі позбавляє її можливості вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 серпня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 08 грудня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 липня 2022 року зобов`язати Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м.Києві Державної адміністрації надати на адресу суду висновок Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації щодо доцільності визнання неповнолітньої [PERSON] , [INFO] такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою [ADDRESS] . 07 листопада 2022 року представник позивача [PERSON] подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності та відсутності позивача. Позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та її законний представник [PERSON] відзив на позов не подали, в судове засідання жодного разу не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомляли. Поштова кореспонденція (ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, а також судові повістки, що направлялися за адресою фактичного місця проживання відповідача та її законного представника), поверталися до суду неврученими з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «Адресат відсутній за вказаною адресою», «За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації направила до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Служби та висновок Органу опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 18 серпня 2022 року за вих. № 103/4064/41/3. Таким чином, відповідач, враховуючи положення статей 128, 130 ЦПК України, вважається таким, що повідомлений належним чином про дату, час та місце судового засідання. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, постановив розглянути справу заочно, згідно із статтями 223 та 280 ЦПК України. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved