Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-09 00:00:00

06 листопада 2018 року [PERSON] звернулась до суду з позовом та просила ухвалити рішення суду, яким стягнути з відповідача [PERSON] на її користь матеріальну шкоду, завдану пожежею у розмірі 600 000 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову зазначає, що вона є власником земельної ділянки, яка розташована в [ADDRESS] . На належній їй земельній ділянці отримавши дозвіл та будівельний паспорт від 03.02.2014 року вона розпочала будівництво, про що 10.02.2014 року повідомила Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області. Станом на 15.10.2018 року будівництво було практично завершено готовністю 90 %. 15.10.2018 року сталась пожежа у сусідньому будинку [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] . В присутності пожежних вогонь перекинувся на дах належного [PERSON] будинку. В результаті пожежі стала непридатною до використання крівля, стропильна система, пошкоджено зовнішнє оздоблення та міжповерхове покриття. В добровільному порядку відповідач збитки не відшкодувала, тому [PERSON] просила стягнути у примусовому порядку на відшкодування збитків 600 000 грн 08 жовтня 2020 року [PERSON] збільшила позовні вимоги та остаточно просила стягнути з [PERSON] матеріальні збитки в розмірі 677 635 грн. та витрати пов`язані з проведенням будівельної- технічної експертизи у розмірі 8 000 гривень. 30 січня 2019 року до суду звернулась [PERSON] та просила стягнути з [PERSON] на її користь матеріальні збитки розміром 900 000 гривень. В обґрунтування позову зазначає, що вона є власником 1/4 частини будинку [ADDRESS] . 15.10.2018 року сталась пожежа, в результаті якої повністю згоріла належна їй частка будинку, меблі, побутова техніка, одяг, побутові речі. Пожежа виникла в наслідок недбалого поводження з вогнем відповідачем - власником іншої частки домоволодіння [ADDRESS] , яка в технічному паспорті зазначена під №3. Відповідно до висновку експертизи №76 від 22.10.2018 року непридатною стала кровля на 85 %, стропильна система на 75%, мінеральна вата та гіпсокартон 100%. Кровля визнана аварійною та не придатною до використовування. Залишкам конструкції потрібен демонтаж. Крім того, непридатними визнано 75% зовнішнього оздоблення, 75% дерев`яних стін та пристінків, 90% гіпсокартону. Зовнішні стіни визнані аварійними та підлягають повному демонтажу. Орієнтована вартість пошкодженої будівлі становить 600 000 грн. Вартість згорілої побутової техніки, меблів та одягу орієнтовно становить 300 000 грн. В добровільному порядку відповідач збитки не відшкодувала, тому [PERSON] просила стягнути у примусовому порядку на відшкодування збитків 900 000 грн 08 жовтня 2020 року [PERSON] зменшила позовні вимоги та остаточно просила стягнути з [PERSON] матеріальні збитки в розмірі 603 043 грн. та витрати пов`язані з проведенням будівельної- технічної експертизи у розмірі 8 000 гривень. 31 жовтня 2018 року до суду звернулась [PERSON] та просила стягнути з [PERSON] на її користь матеріальні збитки розміром 925 000 гривень. В обґрунтування позову зазначає, що вона є власником 1/4 частини будинку [ADDRESS] . 15.10.2018 року сталась пожежа, в результаті якої повністю згоріла належна їй частка будинку, меблі, побутова техніка, одяг, побутові речі. Пожежа виникла в наслідок недбалого поводження з вогнем відповідачем - власником іншої сусідньої частки домоволодіння [ADDRESS] , яка в технічному паспорті зазначена під №1. Відповідно до висновку експертизи №75 від 22.10.2018 року непридатною стала кровля на 85 %, стропильна система на 95%, мінеральна вата та гіпсокартон 100%. Кровля визнана аварійною та не придатною до використовування. Залишкам конструкції потрібен демонтаж. Крім того, непридатними визнано 95% зовнішнього оздоблення, 85% дерев`яних стін та пристінків, 90% гіпсокартону. Зовнішні стіни визнані аварійними та підлягають повному демонтажу. Орієнтована вартість пошкодженої будівлі становить 600 000 грн. Вартість згорілої побутової техніки, меблів та одягу орієнтовно становить 300 000 грн. В добровільному порядку відповідач збитки не відшкодувала, тому [PERSON] просила стягнути у примусовому порядку на відшкодування збитків 925 000 грн 02 жовтня 2020 року [PERSON] зменшила позовні вимоги та остаточно просила стягнути з [PERSON] матеріальні збитки в розмірі 8900462 грн. та витрати пов`язані з проведенням будівельної- технічної експертизи у розмірі 8 000 гривень. Ухвалою від 11 листопада 2020 року вищевказані позовні заяви об`єднано в одне провадження. Представником відповідача\~адвокатом Кулинич\~К.С.\~до кожного\~з поданих\~позовів надано\~відзив. У\~поданих відзивах\~просить відмовити\~у задоволенні\~позовів виходячи\~з такого.\~Шкода завдана\~позивачам виникла\~в результаті\~пожежі,\~що відбулась\~15.10.2018\~року,\~що підтверджується\~актом про\~пожежу від\~15.10.2018\~року.\~Як зазначено\~у акті,\~причиною пожежі\~стало необережне\~поводження з\~вогнем власника\~будинку 3/1\~гр.\~ [PERSON] \~ який\~проживав у\~будинку,\~не введеному\~в експлуатацію,\~який знаходиться\~на земельній\~ділянці,\~що розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~яка належить\~на праві\~приватної власності\~відповідачу \~ [PERSON] . У будинку [PERSON] проживав на підставі на підставі договору найму (оренди), що був укладений у простій письмовій формі. Умовами договору найму (оренди) було передбачено, що [PERSON] здійснює оплату комунальних послуг та. проживаючи у будинку, належним чином доглядає за ним та прибудинковою територією, оскільки [PERSON] в той час вже проживала у м. Києві. У відзивах представник відповідача посилається на, те, що саме винні дії [PERSON] , а не Відповідача, спричинили до наслідків у вигляді знищення (пошкодження) майна позивачів, а отже саме він є належним відповідачем по даній справі (особою, що спричинила пожежу, яка призвела до наслідків у вигляді знищення (пошкодження) майна позивачів. Також представник відповідача посилається на відсутність факту неправомірної поведінки [PERSON] , неналежного виконання зобов`язання відповідачем та причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою. Крім того представник відповідача у відзивах ставить сумнів розмір завданих позивачам збитків, оскільки матеріальні збитки не підтверджені належним чином, в позові відсутній чіткий перелік пошкодженого чи втраченого майна, відсутні також будь які платіжні документи(квитанції) на підтвердження понесених позивачами збитків. На підставі викладеного просить у задоволенні позовів позивачів у повному обсязі відмовити у повному обсязі. Представник позивачів [PERSON] надала до суду заяву якою просила провести судовий розгляд без участі позивачів та їх представника. Представник відповідача [PERSON] заявив клопотання про продовження судового розгляду без його участі та участі відповідача. Заслухавши пояснення учасників судового засідання, показання свідків, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступного. Допитаний в якості свідка в судовому засіданні [PERSON] повідомив, що він проживав у будинку [ADDRESS] , власником якого є його матір [PERSON] . У будинку він проживав на підставі письмового договору який згорів під час пожежі у будинку. За вказаним договором на нього було покладено відповідальність за дотримання пожежної безпеки. Пояснив, що у день пожежі було два займання, перше вони з дружиною ліквідували власними силами та лягли спати, друге сталося близько чотирьох ранку та було вже більшої сили. [PERSON] вважав, що причиною пожежі був підпал. Свідок [PERSON] , допитаний в судовому засіданні повідомив суду, що він більше 10 років проживав разом з [PERSON] у будинку по [ADDRESS] . У сусідньому будинку у весь цей час проживали [PERSON] разом із сином [PERSON] . Опалення у будинку [PERSON] було пічним, для опалення [PERSON] заготовляв у лісі дрова. Піч була не у належному технічному стані, димохід було облаштовано з іржавого кривого куска труби який проходив через увесь будинок. Коли [PERSON] розпалювали піч, з димоходу постійно летіли іскри, створюючи небезпеку займання, у зв`язку з чим, він особисто, декілька разів робив зауваження [PERSON] та [PERSON] , які вони ігнорували. Свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] також підтвердили суду, що [PERSON] проживала на постійній основі у будинку по [ADDRESS] . Позивач [PERSON] є власником земельної ділянки яка розташована в [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі продажу від 31.10.2013 року та витягом №12028360 від 31.10.2013 року.( т.1 а.с. 19-20). 10 лютого 2014 року [PERSON] повідомила Інспекцію ДАБК в Одеській області про початок будівництва за будівельним паспортом 21/3-02-08 виданим відділом містобудування та архітектури Комінтернівської районної державної адміністрації 03.02.2014 року. 21 листопада 2018 року проведено державну реєстрацію права власності [PERSON] на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] в на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації.(т.1 а.с. 116 на звороті -117) Згідно Акту про пожежу 15.10.2018 року орієнтовно 04 год. 40 хв. у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме у частині будинку під [ADDRESS] виникла пожежа. Згідно до акту пожежею знищено, покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 80 кв.м будинку [ADDRESS] ; покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 30 кв.м. будинку [ADDRESS] ; покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 30 кв.м. будинку [ADDRESS] . Пожежею пошкоджено покриття та стропила, облицювання стін та стелі 2 поверху будинку за адресою [ADDRESS] /в на загальній площі 60 кв.м. Причиною пожежі згідно до акту є необережне поводження з вогнем власника будинку [ADDRESS] Семенова [PERSON] (т.1 а.с. 16). [PERSON] є власником земельної ділянки з кадастровим номером 5122786400:01:001:3011, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , із цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, площею 0,0155 га.(т.1 ст.79-80) На земельній ділянці належній [PERSON] розташовано житловий будинок не введений в експлуатацію Висновком експертизи №74 від 22.10.2018 року про технічний стан житлового будинку після пожежі, встановлено, що в результаті пожежі в будинку за адресою: [ADDRESS] пошкоджено 85% покрівлі, 95% стропильної системи та 100% мінеральної вати, гіпсокартону, водовідвідна система пошкоджена повністю. Покрівля за результатом дослідження визнана аварійною, та не придатною до експлуатації. Також в результаті пожежі стало непридатним до використання 35% зовнішнього оздоблення стін з пінополістеролу, 25 % дерев`яних перегородок та 50% гіпсокартону, пошкоджено зовнішні стіни. Пошкоджено 35% гіпсокартону міжповерхового перекриття. (т.1 а.с.28-29) Згідно висновку експерта №129/20 від 10.07.2020 року розмір майнової(матеріальної) шкоди, яка була завдана власнику житлового будинку [ADDRESS] внаслідок пожежі становить 677 635 гривень.(т.1 а.с. 110-116) Матеріали справи дають можливість встановити, що житловий будинок який належить позивачу [PERSON] було пошкоджено в наслідок пожежі яка виникла в будинку який належить на праві власності відповідачу [PERSON] . Розмір збитків спричинених позивачу [PERSON] згідно до висновку експерта від 10.07.2020 року становить 677 635 грн., тому обґрунтованими є позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування матеріальних збитків у зазначеному розмірі. Посилання представника позивача [PERSON] про існування договору оренди житла, у якому передбачено перехід до орендаря обов`язку забезпечення пожежної безпеки, не знайшло свого підтвердження у ході судового розгляду справи, копії такого договору суду не надано. За таких обставин суд задовольняє позов в частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальної шкоди заподіяної пожежею. Разом з тим вимоги [PERSON] про стягнення з відповідача витрат у розмірі 8000 гривень за проведення експертного дослідження не підлягають задоволенню, оскільки суду не надано доказів сплати вказаної суми, позивачем надано рахунок №129/20 від 29 травня 2020 року проте матеріали справи не містять доказів його сплати. Крім того судом встановлено, що [PERSON] належить на праві власності ј частина будинку під [ADDRESS] , з відповідними частинами господарських будівель і споруд , який в цілому складається з однієї облицьованої цеглою дерев`яної будівні, зазначеної в схематичному плані під літерою «А» - житловий будинок, жилою площею 118,7 кв.м., та надвірних господарчих будівель і споруд , зазначених літерами «а» -веранда, «а1» веранда, «а2» прибудова, «І» - брукування розташованих на земельній ділянці площею 4000 кв.м.. (т.1 а.с. 157-166) На підставі рішення №69 від 29 липня 2005 року виконкому Фонтанської сільської ради Комінтернівського району Одеської області вулицю горіхову яка виключена зі складу села Ліски на підставі рішення Крижанівської сільської Ради за №690-ІУ від 15 червня 2005 року включено до складу с. Фонтанка.(т.2 а.с.69) Висновком експертизи №76 від 22.10.2018 року про технічний стан житлового будинку після пожежі, встановлено, що в результаті пожежі в будинку за адресою: [ADDRESS] пошкоджено 85% покрівлі, 75% стропильної системи та 100% мінеральної вати, гіпсокартону, водовідвідна система пошкоджена повністю. Покрівля за результатом дослідження визнана аварійною, частково обвалилась, та є не придатною до експлуатації. Також в результаті пожежі стало непридатним до використання 75% зовнішнього оздоблення стін, 75% дерев`яних стін та перегородок та 90% гіпсокартону. Зовнішні стіни підлягають демонтажу. (т.1 а.с.167-168) Згідно висновку експерта №128/20 від 10.07.2020 року розмір майнової(матеріальної) шкоди, яка була завдана [PERSON] як власнику 1/4 частини житлового будинку [ADDRESS] внаслідок пожежі становить 550958 гривень.(т.1 а.с. 231-238) Матеріали справи дають можливість встановити, що частина житлового будинку яка належить позивачу [PERSON] було пошкоджено в наслідок пожежі яка виникла в будинку який належить на праві власності відповідачу [PERSON] . Розмір збитків спричинених позивачу [PERSON] згідно до висновку експерта від 10.07.2020 року становить 550958 грн., тому обґрунтованими є позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь [PERSON] на відшкодування матеріальних збитків у зазначеному розмірі. Посилання представника позивача [PERSON] про існування договору оренди житла, у якому передбачено перехід до орендаря обов`язку забезпечення пожежної безпеки, не знайшло свого підтвердження у ході судового розгляду справи, копії такого договору суду не надано. За таких обставин суд задовольняє позов в частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальної шкоди заподіяної пожежею, в межах суми визначеної висновком експерта. Вимоги [PERSON] про відшкодування вартості побутової техніки на суму 52085 грн. не підлягають задоволенню оскільки позивачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів існування такої техніки її вартості на момент пожежі. Також не підлягають задоволенню вимоги [PERSON] про стягнення з відповідача витрат у розмірі 8000 гривень за проведення експертного дослідження не підлягають задоволенню, оскільки суду не надано доказів сплати вказаної суми позивачем, матеріали справи не містять квитанцій платіжних доручень тощо, які б підтверджували вказані позивачем витрати. Судовим розглядом також встановлено, наступні обставини за позовом [PERSON] . Позивач [PERSON] є власником 1/4 частини будинку [ADDRESS] , яка в технічному паспорті зазначена як кв. [ADDRESS] та складається із двох житлових кімнат, кухні веранди, санвузлу та коридору загальною площею 65,5 кв.м., що підтверджується договором дарування від 20 лютого 2008 року та витягом № 18843538 про реєстрацію права власності на нерухоме майно .(т.2 а.с. 11-12). Згідно Акту про пожежу 15.10.2018 року орієнтовно 04 год. 40 хв. у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме у частині будинку під [ADDRESS] виникла пожежа. Згідно до акту пожежею знищено, покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 80 кв.м будинку [ADDRESS] ; покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 30 кв.м. будинку [ADDRESS] ; покриття, перекриття та речі домашнього вжитку на площі 30 кв.м. будинку [ADDRESS] . Пожежею пошкоджено покриття та стропила, облицювання стін та стелі 2 поверху будинку за адресою [ADDRESS] /в на загальній площі 60 кв.м. Причиною пожежі згідно до акту є необережне поводження з вогнем власника будинку [ADDRESS] Семенова [PERSON] (т.1 а.с. 16). Висновком експертизи №75 від 22.10.2018 року про технічний стан житлового будинку після пожежі, встановлено, що в результаті пожежі в будинку за адресою: [ADDRESS] пошкоджено 85% покрівлі, 95% стропильної системи та 100% мінеральної вати, гіпсокартону, водовідвідна система пошкоджена повністю. Покрівля за результатом дослідження визнана аварійною, частково обвалена та не придатна до експлуатації. Також в результаті пожежі стало непридатним до використання 95% зовнішнього оздоблення, 85 % дерев`яних перегородок та 90% гіпсокартону, пошкоджено зовнішні стіни та підлягають демонтажу. (т.2 а.с.20-21) Згідно висновку експерта №127/20 від 10.07.2020 року розмір майнової(матеріальної) шкоди, яка була завдана [PERSON] як власнику 1/4 частини житлового будинку [ADDRESS] внаслідок пожежі становить 590 462 гривень.(т.1 а.с. 231-238) За таких обставин суд задовольняє позов в частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальної шкоди заподіяної пожежею, в межах суми визначеної висновком експерта, а саме 590 462 гривні, в той же час вимоги [PERSON] про відшкодування вартості майна в будинку на суму 300 000 грн. не підлягають задоволенню оскільки позивачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів існування такої техніки її вартості на момент пожежі. Також не підлягають задоволенню вимоги [PERSON] про стягнення з відповідача витрат у розмірі 8000 гривень за проведення експертного дослідження не підлягають задоволенню, оскільки суду не надано доказів сплати вказаної суми позивачем, матеріали справи не містять квитанцій платіжних доручень тощо, які б підтверджували вказані позивачем витрати. При вирішенні справи по суті суд керується наступними нормами права. Згідно пунктів 8 та 9 частини 2статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Стаття 1166 ЦК України визначає загальні підстави відповідальності за майнову шкоду майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини Визначення поняття збитків міститься в ст. 22 ЦК України, де встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: а) Неправомірність поведінки особи. б) Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого (мова йдеться про реальну шкоду та упущену вигоду - ст. 22 ЦК України). в) Прямий причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою. г) Вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Аналогічні положення містяться і у п.2 ППВСУ № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з роз`ясненнями, наданими у п. 9 зазначеної вище постанови при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, судам слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду та якості, полагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. У разі коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми, потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку із заподіянням шкоди майну. Пунктом 2 також роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому особа, яка заявляє вимоги щодо відшкодування майнової шкоди доводить лише факти заподіяння такої шкоди. Крім того, стаття 322 ЦК України передбачає, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У пункті 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників. Згідно зі статтями 12,81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При вирішенні спор суд приймає доведеність факту належності будинку [ADDRESS] відповідачу [PERSON] оскільки вказаний факт, не заперечується сторонами, визнається представником відповідача у наданих суду відзивах та підтверджується показами свідка [PERSON] сина відповідачки який стверджував у суді, що орендував у матері вказаний будинок. Разом з тим суду не було надано копії договору оренди будинку укладеного між [PERSON] та [PERSON] , крім того факт постійного проживання [PERSON] , у належному їй будинку підтверджується показами допитаних у судовому засіданні свідків. Відповідно до ч. 1 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відтак позивачами доведено неправомірність поведінки відповідача [PERSON] як власника майна яка не виконувала своїх обов`язків по його належному утриманню та допустила недотримання правил пожежної безпеки у належному їй будинку, що стало причиною пожежі. Розмір шкоди завданої кожному із позивачів доведено результати проведених судових експертиз здійснених експертом який був повідомлений про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку та прямий причинний зв`язок між протиправною бездіяльністю відповідача та шкодою, завданою майну позивачів. За таких обставин суд частково задовольняє позов, в межах доведених позивачами обсягах завданої шкоди. Станом на момент ухвалення судового рішення по справі судовий збір [PERSON] сплачено не у повному обсязі, [PERSON] та [PERSON] не сплачено взагалі. Позивачам було відстрочено сплату судового збору до прийняття рішення у справі. Відповідно до частини 2 ст.\~136\~ЦПК України витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. Згідно з роз`ясненнями, що містяться у абз. 1 п. 31 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014№ 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо строк (строки), на який (які) судом було відстрочено або розстрочено сплату судового збору, закінчився, а таку сплату не здійснено, суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути несплачену суму судового збору при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. [PERSON] було заявлено позов про стягнення з відповідача [PERSON] суми матеріальних збитків 677 635 гривень та 8000 витрат пов`язаних з проведенням експертизи,а отже за подання такого майнового позову підлягало до сплати судового збору у сумі 6856,35 гривень. Враховуючи, що судом задоволено позовних вимог лише на 677 635 гривень (98 % відсотків позовних вимог), то з відповідача підлягає до стягненню сума судового збору 6776,35 гривень, враховуючи часткову сплату [PERSON] судового збору у розмірі 704,80 грн. суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 690,70 гри. судового збору. [PERSON] було заявлено позов про стягнення з відповідача [PERSON] суми матеріальних збитків 603 043 грн. та витрат пов`язаних з проведенням будівельної- технічної експертизи у розмірі 8 000 гривень, а отже за подання такого майнового позову підлягало до сплати судового збору у сумі 6110,43 гривень. Враховуючи, що судом задоволено позовних вимог лише на 550 958 гривень (90 % відсотків позовних вимог), то з відповідача підлягає до стягнення на користь держави сума судового збору в розмірі 5500,58 гривень та з [PERSON] на користь держави підлягає стягненню 606,85 грн судового збору. [PERSON] було заявлено позов про стягнення з відповідача [PERSON] суми матеріальних збитків 890 462 грн. та витрат пов`язаних з проведенням будівельної- технічної експертизи у розмірі 8 000 гривень, а отже за подання такого майнового позову підлягало до сплати судового збору у сумі 8984,62 гривень. Враховуючи, що судом задоволено позовних вимог лише на 590 462 гривні (65,7 % відсотків позовних вимог), то з відповідача підлягає до стягнення на користь держави сума судового збору в розмірі 5904,62 гривень та з [PERSON] на користь держави підлягає стягненню 3080,62 грн судового збору. Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 11 грудня 2018 року слід скасувати.

Outcome: partial