Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-23 00:00:00

[PERSON] просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного дядька [PERSON] , померлого [INFO] . На обгрунтування вимог у позові вказав, що визначений законодавцем шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки у вересні 2021 року звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини дізнався, що йому необхідно підтвердити родинні відносини з померлим, а також - звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. За рішенням Конотопського міськрайонного суду від 21.12.2021 року був встановлений факт родинних відносин. 24.02.2022 року Указом Президента України №64/2022 на всій території України оголошено воєнний стан, а м.Конотоп до 08.04.2022 року перебувало в окупації військ держави агресора, що стало підставою для його виїзду за межі Сумської області і тільки наразі зміг звернутися до суду з цим позовом. Також зазначив, що дядько мав проблеми зі здоров`ям (хвороба серця), а тому останні два роки вони з дружиною забирали дядька до себе додому, де той протягом жовтня-травня жив разом з ними фактично однією сім`єю. За таких обставин він вважав, що прийняв спадщину. [PERSON] звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності, вимоги підтримує. Відповідач Бочечківська сільська рада Конотопського району у поданому клопотанні просить розглядати справу за відсутності їх представника, позовні вимоги визнають (а.с.22). Суд, вислухавши доводи позивача, дослідивши представлені докази дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог виходячи із такого. За положеннями ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки визнання відповідачем позову в даному випадку суперечить закону, то необхідно відмовити у прийнятті визнання відповідачем позову. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах: від 04 листопада 2015 року 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19). Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Із матеріалів справи видно, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] (а.с.3). За рішенням Конотопського міськрайонного суду від 21.12.2021 року встановлений факт родинних відносин між спадкодавцем та позивачем, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був рідним дядьком [PERSON] , [INFO] , по лінії батька (а.с.16-17). Отже, спадкоємец [PERSON] повинен був протягом шести місяців після смерті спадкодавця, тобто до [INFO] , звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте, без поважних причин цього не зробив, що є підставою для відмови у задоволенні позову. Посилання позивача на необхідність встановлення факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, проживання із спадкодавцем майже однією сім`єю і користування його господарством, військову агресію, не заслуговують на увагу суду, оскільки, як зазначалося вище, встановлення такого факту та проживання у спадковому майні після відкриття спадщини не є поважними обставинами для поновлення строку на спадщину, а військова агресія відбулась далеко поза межами шести місяців визначених законодавцем для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відтак, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Outcome: dismissed