Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-06 00:00:00

У серпні 2021 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, в якому просить стягнути на свою користь відшкодування збитків в сумі 4 702,44 грн. та судові витрати в сумі 2 270 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 31 серпня 2004 року між сторонами укладено договір № 9319033 про користування електричною енергією для населення. 19 серпня 2020 року під час технічної перевірки\~ стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача було виявлено: самовільне підключення електропроводки та струймопримачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку; при включенні навантаження електрична енергія споживається лічильником, не враховується; підключення\~ виконано шляхом пошкодження ввідного кабелю СИП 2х16 мм та підключення без облікової електричної проводки, пошкоджена ізоляція до облікового ввідного кабелю від опори до лічильника.\~ Зазначене підключення виконано не приховано та можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. Діями відповідача позивачу було спричинено матеріальний збиток у розмірі 4 702,44 грн. Сума збитків добровільно відповідачем не погашається, тому позивач просить стягнути зазначену суму\~ та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 грн. Ухвалою суду від 31 серпня 2021 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, а у разі неявки в судове засідання відповідача ухвалити рішення в заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно через оголошення на веб-сайті судової влади України, причини неявки суду не повідомила. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача, вважає за можливе, проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. З урахуванням положень ч. 6 ст. 259, ч. 4, ч. 5, ч. 7 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення цього рішення суду є дата складання повного судового рішення - 29 листопада 2021 року. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Встановлено, що 19 серпня 2020 року працівниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» при перевірці об`єкта за адресою: м.Новомосковськ, вул. Дружби, буд.33 виявлено самовільне підключення електропроводки та струймопримачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку; при включенні навантаження електрична енергія споживається лічильником №2803979, лічильником не враховується; підключення\~ виконано шляхом пошкодження ввідного кабелю СИП 2х16 мм та підключення без облікової електричної проводки, пошкоджена ізоляція до облікового ввідного кабелю від опори до лічильника, про що складено акт № 027642 (а.с. 4). Акт про порушення підписано не відповідачем, а [PERSON] . Акт про порушення був розглянутий 27 серпня 2020 року комісією з розгляду акта про порушення, про що складено протокол № 66/1, згідно якого кількість необлікованої електричної енергії за період\~ з 02 липня 2020 року по 19 серпня 2020\~ року складає 1749 кВт*г, на суму 4 702,44 грн. (а.с.5). Відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № 027642 від 19 серпня 2020 року на підставі акту про порушення, загальна сума нарахування по акту складає 3976 грн. 51 коп. за обсяг недорахованої електроенергії 1945,96 кВт*г за період з 03 вересня 2018 року по 27 лютого 2019\~ року (а.с. 7). Як на підставу позовних вимог до відповідача [PERSON] позивач посилається на ту обставину, що\~ 31.08.2004 з відповідачем укладено договір про користування електричною енергією для населення №9319033. Вказане твердження позивача жодним належним та допустимим доказом не підтверджено. Судом встановлено, що за місцем виявлення порушення за адресою: [ADDRESS] , відповідач [PERSON] не зареєстрована (а.с.17). Відомостей про власника зазначеного домоволодіння позивачем не надано. При цьому суд наголошує, що відповідно до ч.1 ст.32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом. Представником позивача надано виписку з особового рахунку, відкритого на ім`я відповідача [PERSON] (а.с.50), проте жодного доказу того, що саме відповідач є споживачем електричної енергії за вказаною адресою, копію договору позивачем не надано. У судовому засіданні представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що саме на ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок. Суд не погоджується з такими доводами, оскільки зміст цього доказу залежить від волевиявлення однієї сторони позивача. За відсутності жодного іншого доказу, який би вказував, що відповідач є споживачем електоренергії за адресою, де виявлено порушення, власником цього приміщення, його користувачем, суд не може вважати доведеною вказану обставину. Крім того, суд звертає увагу, що акт про порушення складено за адресою:\~ [ADDRESS] , натомість особовий рахунок на ім`я відповідача відкрито за адресою: [ADDRESS] . Також, представником позивача надано копію акту технічної перевірки стану і схеми відключення засобу обліку електричної енергії від 11.02.2014 (а.с.51-52),\~ акт збереження закритого комплексу обліку електроенергії (а.с.53), підписані не відповідачем, а [PERSON] , та складені за адресою споживання: [ADDRESS] , що жодним чином не підтверджують обставин, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог. Згідно ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку . Згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У відповідності до ч.ч.1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для деліктних відносин є характерним застосування презумпції вини заподіювача шкоди, проте усі інші умови застосування такого виду цивільно-правової відповідальності підлягають доведенню у повному обсязі позивачем, який наполягає на наявності підстав для задоволення такого позову. Аналогічні правові висновки зробила Велика палата ВС у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц (п.81 зазначеної постанови): «Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду від 2.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18 (п.41). Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. п.43 постанови КГС від 23.10.2019 у справі №917/1307/18)». Позивач належними та допустимими доказами не довів факт спричинення збитків саме відповідачем, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed