Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-03 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із позовом та просить стягнути із відповідача на користь позивача вартість необлікованої електроенергії із врахуванням інфляційних втрат та 3 % річних в розмірі 20383 грн 90 коп. та судовий збір в розмірі 2481 грн 00 коп., витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн 00 коп. Посилається на те, що позивач здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. На будинок [ADDRESS] , складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці вебсайту позивача. Споживаючи електричну енергію за даною адресою, відповідач акцептувала умови даного Договору. Технічною перевіркою, проведеною 17 березня 2020 року за вищезазначеною адресою було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року, а саме: самовільне підключення електроустановок або струймоприймачів, електропроводки до електричної мережі постачальника, відгалуження виконане відкрити способом кабелем мідь 1х1,5 м. \~ \~ \~ \~Дане порушення було зафіксоване в акті про порушення № К 041882 від 17 березня 2020 року. Відповідно до п.8.4.2.6 та п.8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії нараховано суду вартості необлікованої електричної енергії, яка становить 16726 грн 03 коп. за період з 17 вересня 2019 року по 17 березня 2020 року. Копія протоколу засідання комісії разом із розрахунком вартості необлікованої електричної енергії були вручені відповідачу 05 серпня 2020 року. На повідомлення про необхідність здійснення оплати вартості необлікованої електричної енергії відповідач не відреагувала, кошти не сплатила. Ухвалою від 26 вересня 2022 року було відкрито провадження по даній справі і справу ухвалено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за їх клопотанням, яке він може подати в строк для подання відзиву на позов. \~ \~ \~ \~У встановлений судом строк відповідачем, який належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується поштовим повідомленням, не надано відзиву на позов, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України \~ \~ \~ \~Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Судом встановлено наступне. Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженої постановою НКРЕКП № 1382 від 08 листопада 2018 року. 26 січня 2001 року між ДАЕК «Київобленерго» та відповідачем [PERSON] був укладений договір про користування електричною енергією № 126164. (а.с.17). Згідно п.6.1 вищезазначеного Договору він укладався на три роки, набрав чинності з дня його підписання та вважається продовженим щорічно, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. 03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». В будинку [ADDRESS] складено паспорт точки розподілу (а.с.10), що є паперовим додатком до публічного Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці вебсайту позивача. Відповідно до акту про порушення № К 041882 від 17 березня 2020 року (а.с.7-8, ) в квартирі [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електроустановок або струймоприймачів, електропроводки до електричної мережі постачальника, відгалуження виконане відкрити способом кабелем мідь 1х1,5 м. Вищезазначений акт був складений в присутності відповідача [PERSON] , яка була ознайомлена з ним під розписку. Крім того, у акті вказано, що розгляд акту про порушення відбудеться о 13 год. 00 хв. 08 квітня 2020 року, про що була повідомлена [PERSON] під розписку. 08 квітня року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення К 041882 від 17 березня 2020 року, про що свідчить копія протоколу № 084 від 08 квітня 2020 року (а.с.22). Засідання комісії було відкладено за заявою споживача в зв`язку із запровадженням карантину на території України. Із протоколу № 093 від 05 серпня 2020 року вбачається, що обсяг необлікованої електричної енергії становить 182 дні за період із 17 вересня 2019 року по 17 березня 2020 року; акт підлягає нарахуванню згідно п.8.4.13 формула 8 ПРРЕЕ. У вищезазначеному протоколі [PERSON] зазначила, що із рішенням комісії не погоджується, так як електроенергією не користувалася. Згідно розрахунку (а.с.12) кількість необлікованої електричної енергії становить 6625 кВт, вартість необлікованої електричної енергії згідно акту № К 041882 від 17 березня 2020 року складає 16726 грн 03 коп. Рахунокфактура від 28 липня 2020 року про вартість необлікованої електричної енергії на суму 16726 грн 03 коп. був вручений відповідачу 05 серпня 2020 року під розписку (а.с.13). Крім основної\~суми боргу,\~представник позивача\~просить \~стягнути із\~відповідачаінфляційні втрати в розмірі 2922 грн 82 коп. та три відсотки річних в розмірі 735 грн 05 коп., на підтвердження розміру яких ним подано відповідний розрахунок (а.с.18-19). Також представник позивача просить стягнути із відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн 00 коп., на підтвердження яких представником позивача подано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копію посвідчення адвоката України (а.с.24). Суд приймає до уваги подані представником позивача докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи. Зважаючи на\~те,\~що правовідносини,\~що виникли\~між сторонами,\~регулюються положеннями\~ЦК України,\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» № 2019-VIII від 13 квітня 2017 року, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року, суд дійшов висновку про необхідність їх застосування. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичних та інших ресурсів через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) визначено, що оператор системи має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до пп.3 п.5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Відповідно до п. п. 8.2.4., 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Згідно з п. п. 8.2.6., 8.2.7. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В силу ч. 3 ст. 12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, позивачем доведено, що з відповідачем укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії; під час контрольного огляду лічильника виявлено самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом, після чого представниками енергопостачальника складено акт про порушення, з яким відповідач ознайомлений; на підставі вказаного акта здійснено нарахування вартості електричної енергії, яка не була облікована, на загальну суму 16726 грн 03 коп., яку добровільно відповідач не сплатила. Отже суд вважає, що в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, що спричинило наявність збитків енергопостачальнику на загальну суму 16726 грн 03 коп., та її обов`язок таку шкоду відшкодувати, тому позов в цій частині підлягає задоволенню. Крім того, представник позивача просить стягнути із відповідача на користь позивача інфляційні втрати за період з 07 вересня 2020 року по 23 лютого 2022 року в розмірі 2922 грн 82 коп. та три відсотки річних за період з 07 вересня 2020 року по 31 грудня 2020 року, з 01 січня 2021 року по 23 лютого 2022 року в розмірі 735 грн 05 коп. Статтею 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором. Суд зазначає, що за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Стороною позивача надано суду розрахунок інфляційних втрат в розмірі 2922 грн 82 коп. та трьох відсотків річних в розмірі 735 грн 05 коп.., які були нараховані на суму заборгованості за обліковану електричну енергію, в зв`язку з неналежним виконанням відповідачем зобов`язань по сплаті боргу. Стороною відповідача зазначений розрахунок спростовано не було, як і не було надано суду докази належної сплати коштів. Враховуючи викладене, ту обставину, що розрахунок інфляційних втрат та трьох відсотків річних був зроблений за період до 24 лютого 2022 року, тобто до початку дії на території України воєнного стану, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення із відповідача на користь позивача трьох відсотків річних та інфляційних втрат є також доведеними, а тому підлягають задоволенню. Що стосується позовної вимоги про стягнення із відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн 00 коп., слід зазначити наступне. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ч.3 даної статті до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Представник позивача просить стягнути із відповідача витрати на професійну правничу допомогу, при чому її чіткий розмір не вказує, зазначаючи орієнтовний в розмірі 5000 грн 00 коп. На підтвердження цього надано копію свідоцтва про право на заняття адвокатської діяльності серії ЗП№ 002161 від 16 травня 2019 року та посвідчення адвоката України (а.с.24). Будь-яких інших доказів надано не було. З практики Верховного Суду вбачається, що склад та розмір витрат на правничу допомогу входить до предмета доказування у справі. Доказування суми витрат, яка підлягає відшкодуванню, ґрунтується на письмових доказах. Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 визначила докази, які є необхідними для компенсації витрат на правничу допомогу, та вказала, що на підтвердження цих обставин (складу та розміру витрат) суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат, є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування витрат. У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення». Оскільки представником позивача розмір таких витрат чітке не зазначено, не подано необхідних доказів на підтвердження фактичного надання правової допомоги та фактичної сплати коштів за надання такої допомоги, тому підстав для стягнення таких витрат із відповідача не вбачається. В силу ст.141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню із відповідача. На підставі викладеного, ст.ст. 612, 625, 714 ЦК України, Закону України «Про ринок електричної енергії» № 2019-VIII від 13 квітня 2017 року, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року,

Outcome: approved