Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-23 00:00:00

17 вересня 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом в якому просить стягнути з [PERSON] на свою користь відшкодування здійснених витрат у сумі 150\~000 гривень, на яку збільшилася вартість будинку [ADDRESS] . Позов мотивує тим, що 18 березня 2018 року [PERSON] на ім`я [PERSON] було надано розписку, в якій [PERSON] дав дозвіл [PERSON] на переоформлення документів на піврозвалений будинок за рахунок коштів [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Окрім цього, вищезазначеною розпискою [PERSON] надав дозвіл на проживання [PERSON] в будинку за адресою [ADDRESS] , та проведення робіт з добудови даного об`єкта нерухомості для подальшого укладення між ними договору купівлі-продажу за обумовленою ціною. Зважаючи на досягнуті домовленості між сторонами, [PERSON] розпочала ремонтно-будівельні роботи за адресою: [ADDRESS] , та надання допомоги за власний рахунок у отриманні документів про право власності на будинок [ADDRESS] на ім`я [PERSON] в порядку спадкування після смерті його батька [PERSON] , а саме допомога у поданні позовної заяви до Куликівського районного суду Чернігівської області про визнання права власності в порядку спадкування (оплата витрат на правову допомогу та сплата судового збору). Для здійснення ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] знадобилися значні кошти, оскільки дане майно перебувало в бездоглядному стані. Вищевказані роботи проводились сторонніми особами з будівельного матеріалу, який придбавався за особисті кошти [PERSON] та складались: з демонтажу стін будинку, заливки фундаменту, підйому даху, кладки стін, заливки порогу, сходів, площадки біля веранди, вкладання плитки, ремонту погребу, поклейки шпалер та багетів, встановлення вікон, дверей та туалету, заміни шиферу та встановлення коньку на даху, демонтажу залишків печі, заливки фундаменту під грубу, кладки груби, ремонту димоходу, обкладення плиткою груби, встановлення зварювальних воріт та хвіртки, демонтажу та встановленн паркану, підключення будинку до електромережі, розвідки електрокабелю по кімнатам, встановлення електроточок, заміни підлогової дошки, фарбування підлоги, утеплення будинку всередині, шпаклювання стін, зведення перегородки в будинку, підшивки, шпаклювання та фарбування стелі, прибирання будівельного сміття, вирізки кущів та дерев. Однак [PERSON] , не зважаючи на досягнуті раніше домовленості, після отримання рішення суду, яким було визнано його власником даного будинку та проведення будівельно-ремонтних робіт за кошти позивача за письмовою згодою на це [PERSON] , подарував будинок [ADDRESS] [PERSON] згідно договору дарування від 02.03.2020 року. В подальшому відповідач 05 квітня 2020 року звернулась до Куликівського районного суду Чернігівської області з позовом про виселення [PERSON] з будинку [ADDRESS] , який заочним рішенням від 03 вересня 2020 року виселив [PERSON] з даної будівлі. Головуючий суддя своєю ухвалою від 30 вересня 2020 року, після отримання відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, підготовче засідання призначене на 02 листопада 2020 року. Ухвалою суду від 18 листопада 2020 року за клопотанням сторони позивача було призначено будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 31 грудня 2020 року до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, тому провадження було поновлено та призначено підготовче судове засідання на 10 лютого 2021 року. 19 лютого 2021 року до суду надійшло повідомлення експерта про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою суду від 12 березня 2021 року за клопотанням сторони позивача було призначено будівельно-технічну експертизу, провадження у справі було зупинено на час проведення експертизи. У зв`язку з надходженням висновку експерта, ухвалою суду від 20 липня 2022 року провадження у справі було поновлено та призначено підготовче судове засідання на 03 серпня 2022 року. Ухвалою суду від 12 вересня 2022 року підготовче судове засідання було закрито та призначено судовий розгляд по суті на 10 жовтня 2022 року. 10 жовтня 2022 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 20 жовтня 2022 року. До суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову та просить суд відмовити в задоволенні позову, виходячи з наступного. Дійсно, 02 березня 2020 року між відповідачем та [PERSON] був укладений договір дарування, посвідчений приватним нотаріусом, у відповідності до якого [PERSON] подарував їй житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] . Підписуючи даний договір, третя особа [PERSON] ствердив, що відчужуваний будинок не перебуває під арештом або забороною та/або податковою заставою, щодо нього не ведуться судові спори, він не заставлений, відносно нього не укладено будь-яких договорів з відчуження чи щодо користування іншими особами. Також, [PERSON] під час підписання договору дарування ствердив, що треті особи не мають прав на цей будинок(у тому числі за договором найму (оренди), шлюбними договорами, позички, по праву сервітуту) як у межах, так і за межами України. Вищевказаним договором дарування, укладеним між [PERSON] та [PERSON] не визначено ніяких обов`язків обдаровуваного на користь будь-яких третіх осіб, в тому числі позивачки. На час звернення до суду договір дарування не розірваний, а підстави його розірвання відсутні. Щодо доводів позивачки, про те, що [PERSON] на ім`я позивачки була видана розписка від 18 березня 2018 року, у відповідності до якої [PERSON] надав їй дозвіл на переоформлення документів на будинок, включаючи оформлення документів на приватизацію земельної ділянки та на проживання в цьому будинку позивачки, то такі доводи не можуть бути взяті до уваги, виходячи з наступного. Копія даного документа, долученого до матеріалів позовної заяви посвідчена невідомою особою, без дотримання правил засвідчення копій документів. Даний документ написаний іншою особою від руки, ким саме не зазначено, а внизу мається напис рукою третьої особи «з моїх слів написано вірно» та нерозбірливо «я знаходжусь у тверезому стані і здоровому глузді», що ставить під сумнів як автентичність даного документу, так і час його написання. Крім того, дана розписка не може бути підставою для надання позивачці будь-яких повноважень для переоформлення будь-яких документів на будинок [ADDRESS] , оскільки даний документ не є довіреністю, оформленою у відповідності до вимог чинного законодавства. Як вбачається із матеріалів позовної заяви, рішенням Куликівського районного суду Чернігівської області від 21 листопада 2016 року в цивільній справі № 737/886/16-ц були задоволені позовні вимоги [PERSON] до Куликівської селищної ради про визнання за ним права власності на будинок [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після померлого [INFO] [PERSON] . Як вбачається з долученої до позовної заяви копії рішення суду, в судовому засіданні [PERSON] діяв особисто, без участі будь-якого представника. Оскільки в наданій розписці від 18.03.2018 року йде мова про оформлення права на будинок після померлого батька [PERSON] , а таке право було визнане за ним судом 21.11.2016 року, то дана обставина свідчить про її ймовірну підробку. До матеріалів позовної заяви не долучено копії довіреності, виданої на ім`я позивача [PERSON] та оформленої у відповідності до вимог чинного законодавства, а отже в цій частині доводи [PERSON] не можуть бути прийняті до уваги. Таким чином, навіть якщо [PERSON] і підписував розписку від 18 березня 2018 року, то даний документ не може бути довіреністю та договором найму (оренди) житла, оскільки він не відповідає вимогам діючого законодавства. Також позивачка вважає, що відповідач, як новий власник будинку [ADDRESS] повинна сплатити на її користь 150\~000 гривень понесених нею витрат на ремонтні роботи, добудови та будівельні матеріали, які вона витратила, проживаючи в даному будинку. На підтвердження понесених нею витрат вона надає суду платіжні документи та розписки. Зокрема, у відповідності до розписок від 20 травня 2018 року, 19 липня 2018 року, 18 червня 2018 року, 26 червня 2018 року, 14 серпня 2018 року, 02 травня 2018 року, 27 червня 2018 року, 24 березня 2018 року виданих громадянином [PERSON] , він виконував різні будівельні роботи і за виконану роботу отримав від [PERSON] грошові кошти в загальній сумі 89\~187 гривень. Відповідач звертає увагу, що в даних розписках не зазначені: повне найменування сторін, або хоча б виконавця робіт [PERSON] (відсутні дані про дану особу, місце проживання або здійснення підприємницької діяльності, реквізити відповідних документів, які дають право на заняття такою діяльністю, засоби зв`язку та інші відомості, які дозволяють ідентифікувати особу); адреса виконання робіт, назва об`єкта (житловий будинок, господарська будівля чи споруда). У відповідності до даних, отриманих з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в Чернігівській області фізична особа-підприємець [PERSON] не зареєстрований. Виходячи з наведеного, є всі підстави вважати сумнівними надані позивачкою розписки від громадянина [PERSON] , зокрема щодо виконання будівельних робіт саме за адресою: [ADDRESS] . Щодо наведених позивачкою інших платіжних документів, а саме товарних чеків і накладних, то на думку відповідачки, дані документи також викликають сумнів в їх належності та справжності, оскільки позивачкою належним чином не доведено, що саме ці будівельні матеріали використані при ремонті та будівельних роботах в будинку [ADDRESS] . Зокрема, позивачка надає документи про купівлю радіаторів в загальній кількості 18 штук для опалення будинку, загальна площа якого становить 96,3 кв.м., а житлова площа становить 52,3 кв.м., що явно не відповідає дійсності. На думку відповідачки, такі документи позивач надає для того, щоб максимально збільшити суму позовних вимог. Також позивачем не надано доказів, що в неї були наявні відповідні кошти, які вона з її слів витратила на будівельні матеріали і ремонтні роботи. Відповідач зазначає, що в договірних відносинах з позивачем не перебувала, тобто не брала на себе будь-яких зобов`язань пов`язаних із будівництвом, реконструкцією або ремонтом подарованого їй будинку. Якщо навіть у позивачки існували відповідні домовленості з третьою особою [PERSON] , то відповідні вимоги про стягнення коштів вона повинна пред`являти саме до нього. Таким чином, відповідач вважає себе неналежним відповідачем у даній справі, так як між нею та позивачем відсутні будь-які взаємні цивільно-правові відносини, права та обов`язки. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали. Позивач зазначила, що у 2018 році вона домовилася з [PERSON] про те, що буде проживати в будинку за адресою: [ADDRESS] . Даний будинок [PERSON] успадкував після смерті батька, однак не оформив усіх необхідних документів, тому [PERSON] допомогла зареєструвати право власності на цей будинок. Між нею та [PERSON] була домовленість, що вона буде проживати в цьому будинку та буде здійснювати ремонт, тому що будинок був в непридатному для проживання стані. В ньому були відсутні вхідні двері, майже не було підлоги, вікон. Опалення та електроенергія в будинку були відсутні. В будинку було брудно, там знаходилися купи сміття. В майбутньому вона збиралася придбати цей будинок за 40\~000 гривень, що було погоджено з [PERSON] , тому що одразу вона не могла купити цей будинок, оскільки він потребував значних коштів на ремонт, а в неї не було стільки грошей. [PERSON] склав розписку, в якій зазначив, що дозволяє [PERSON] проживати в будинку та робити ремонт, а також дозволив їй збирати документи для подальшого переоформлення будинку з метою його продажу [PERSON] за 40\~000 гривень. Після того, як вона зробила ремонт в будинку, вона дізналася, що [PERSON] подарував цей будинок відповідачці, а її заочним рішення суду було виселено з даного будинку. Представник позивача зазначив, що обґрунтовуючи заявлені вимоги, вони посилаються на ч.4 ст. 390 ЦК України, якою передбачено право добросовісного набувача залишити собі здійснені ним поліпшення майна, якщо вони можуть бути відокремлені від майна без завдання йому шкоди, а якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від майна, добросовісний набувач (володілець) має право на відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася його вартість. Також посилався на ст. 1214 ЦК України, в якій зазначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов`язана повернути доходи. Відповідач та її представник проти задоволення позову заперечували. Представник відповідача зазначив, що [PERSON] є неналежним відповідачем по справі, оскільки між нею та [PERSON] не існувало жодних договірних відносин, у [PERSON] немає жодних прав та обов`язків по відношенню до [PERSON] . Вказаний будинок їй у 2020 році подарував рідний брат [PERSON] , тому якщо хтось і може бути відповідачем у даній справі, то це саме [PERSON] . Також зазначають, що вищевказаний будинок не був у настільки занедбаному стані, як про це говорить позивач. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що між ним та [PERSON] були певні домовленості щодо будинку. Він зазначив, що дійсно надавав дозвіл [PERSON] на проживання в будинку, однак заперечує що надавав дозвіл на ремонт. На запитання суду, чи думав він на рахунок того, як позивач, не зробивши ремонт, буде жити в будинку, в якому не було належних умов для проживання, не зміг відповісти. Також підтвердив, що між ними була домовленість на рахунок майбутнього продажу будинку [PERSON] . Однак у 2020 році він вирішив подарувати будинок своїй сестрі, тому що та потребувала житла. Зазначив, що розписку він писав, однак достеменно не пам`ятає про що в ній йшлося. Також наголосив на тому, що за весь час проживання [PERSON] у його будинку грошей від неї він не отримував. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] зазначила, що вона проживає неподалік від будинку [ADDRESS] . Повідомила, що даний будинок колись належав [PERSON] . [PERSON] помер досить давно, вже більше двадцяти років тому. Після його смерті в будинку проживала його дружина, яка також згодом померла. Після її смерті в будинку ніхто довгий час не проживав, тому будинок занепадав, ніхто ним не цікавився, будинок і подвір`я мали жахливий вигляд. В будинку були відсутні двері, не у всіх кімнатах були вікна. Він був не придатний для нормального проживання в ньому. Зазначила, що після того, як в будинку почала проживати [PERSON] він значно змінився. [PERSON] розчистила подвір`я, повиносила сміття з будинку. Часто до вказаного будинку приїжджали машини з будівельними матеріалами та постійно відбувалися ремонтні роботи. Зазначила, що саме завдяки [PERSON] у будинку виникли умови для комфортного проживання. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що проживає неподалік від будинку [ADDRESS] . Зазначила, що до того, як [PERSON] почала проводити ремонтні роботи в будинку, він був не придатним для проживання. Тривалий час в цьому будинку ніхто не проживав, він використовувався як пункт прийому молока. У будинку зберігали бідони для молока. З середини будинок мав жахливий вигляд, підлоги там майже не було. [PERSON] деякі роботи з благоустрою будинку та прибудинкової території проводила особисто, для деяких робіт залучала інших осіб. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] зазначила, що вже більше десяти років проживає поряд з будинком [ADDRESS] . Коли вона переїхала в будинок по сусідству, то була неприємно вражена виглядом сусіднього будинку та його подвір`ям, яке поросло бур`яном. У будинку вікна були дерев`яні, в яких подекуди вибиті шибки. Підлога в будинку була трухлява. Двері були лише у веранді, пічка в будинку була розвалена. [PERSON] розчистила все подвір`я та зробила в будинку ремонт. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] повідомила, що є свекрухою відповідачки. Зазначила, що їй було відомо, що у будинок, який належав брату її невістки заселилася жити жінка на ім`я [PERSON] . Однак вважала, що вона купила цей будинок, оскільки чула від своїх знайомих, що [PERSON] їм розказувала про купівлю будинку. Лише випадково від сусідів вона дізналася, що [PERSON] не купувала цей будинок. Тому вона пішла до нотаріуса, щоб перевірити кому на той час належав будинок. Виявилося, що будинок належав [PERSON] . Після цього [PERSON] подарував будинок відповідачці. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] повідомила, що знала сім`ю Бездольних, які колись проживали в цьому будинку. Вона проживала недалеко. Часто проходила повз цей будинок, який тривалий час пустував. Зазначила, що будинок був замкнений, у ньому були вікна, на подвір`ї стояв сарай, був погріб, у будинку були поли. Лише огорожа потребувала ремонту. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] повідомив, що він близько п`ять років тому виконував певні ремонтні роботи в будинку [ADDRESS] . Він робив піч в будинку та ґанок. Підлога в будинку була, але трухла. Двері також були. Не пам`ятає чи були вікна. Вказівки по роботі йому надавав чоловік на ім`я [PERSON] , який представлявся співмешканцем [PERSON] . Цей самий чоловік з ним розраховувався за виконану роботу. Заслухавши учасників справи та свідків, дослідивши заяви по суті справи та надані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що рішенням Куликівського районного суду Чернігівської області від 21 листопада 2016 року визнано за [PERSON] право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після померлого [INFO] [PERSON] (а.с.35-36). 21 квітня 2017 року право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] було зареєстровано за [PERSON] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 18 березня 2018 року [PERSON] складено розписку, в якій зазначено, що [PERSON] дав дозвіл [PERSON] на переоформлення документів на піврозвалений будинок його покійного батька [PERSON] , а також для переоформлення документів на приватизацію земельної ділянки та будинку за рахунок коштів [PERSON] . [PERSON] дозволяє у напіврозваленому будинку робити собі кімнату для проживання у будинку безкоштовно. Також добудувати будинок за свій рахунок для подальшого оформлення документів для продажу будинку (Поки будуть оформляти документи, можна добудовувати хату [PERSON] ). Договірна ціна напіврозваленого будинку для купівлі-продажу становить 40\~000 гривень. Після оформлення документів на купівлю-продаж напіврозваленого будинку буде проведена виплата грошових коштів протягом двох років. На вказаній розписці присутні підписи [PERSON] та [PERSON] (а.с.11). У розписці від 24 березня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: прибирання мусору і бур`янів 1\~200 грн., вирізка кущів, дерев, лози 550 грн., демонтаж старого розваленого забору 300 грн., завіз землі до хати 600 грн., заніс землі у веранду під пол 6 тонн 1\~200 грн., всього на суму 3\~850 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.19). У розписці від 02 травня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] зробити розводку кабелю і установку електроточок, а також підключення до електромережі за договірною ціною 3\~404 грн., які [PERSON] , одержав від [PERSON] (а.с.17). У розписці від 20 травня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: демонтаж стін у будинку 1\~200 грн., заливка фундаменту 300 грн., підстіл криші 600 грн., кладка стіни, стяжка стіни 600 грн., демонтаж старої цегли з стінки будинку 1\~200 грн., кладка стін з газоблоку, утеплення стін у веранді і штукатурка стін 12\~015 грн., стяжка бетонна в середині веранди 2\~162 грн., кладка стіни у ванній 1\~660 грн., кладка плитки на полу 2\~700 грн., підбивання вагонки на потолку 1\~350 грн., поріг заливка 600 грн., сходи 9 кв.м. 900 грн., заливка площадки біля веранди 16 кв.м., стяжка 1\~600 грн., укладка плитки 1\~600 грн., ремонт погребу 1\~500 грн. Всього на суму 25\~087 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.12). У розписці від 18 червня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: установка дверей 7 шт. 2\~100 грн., установка вікон 11 шт. 2\~200 грн., установка туалету 1 500 грн., заміна шиферу на криші будинку 18 шт. 540 грн., установка коньків на криші будинку 600 грн., всього на суму 6\~940 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.14). У розписці від 26 червня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: демонтаж залишків печі та груби 1\~200 грн., заливка фундаменту під грубу 300 грн., кладка груби 1\~200 грн., ремонт димоходу на горищі 300 грн., кладка плитки 1\~200 грн., всього на суму 4\~200 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.15). У розписці від 27 червня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: заміна трухлої полової дошки у кімнатах 1\~200 грн., покраска полів 1\~545 грн., утеплення будинку в середині утеплювачем 5\~400 грн., шпаклювання на стінках утеплювача, поклейка сітки на утеплювач 3\~200 грн., встановлення перегородки в кімнаті 1\~320 грн., підшив потолка - 5\~480 грн., шпаклівка підтяжка та покраска потолків 8\~016 грн., всього на суму 26\~116 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.18). У розписці від 19 липня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: поклейка обоїв 8\~200 грн., поклейка багетів 1\~400 грн., всього на суму 9\~600 грн., які [PERSON] прийняв від [PERSON] (а.с.13). У розписці від 14 серпня 2018 року, яка надана [PERSON] зазначено, що він зобов`язується [PERSON] за договірною ціною зробити таку роботу: встановлення і зварювання воріт 1\~000 грн., встановлення і зварювання каліток 2 шт. 1\~000 грн., робота по встановленню забору 8\~000 грн., всього на суму 10\~000 грн., які [PERSON] отримав від [PERSON] (а.с.16). Згідно з видаткової накладної № РН-0000037 від 23 жовтня 2017 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] профнастил ПС-10 0,45 в кількості 40,32000 м2, загальною ціною 4\~798,08 грн., гладкий лист 0,45 в кількості 1,4000 м.2, загальною ціною 163,80 грн. (а.с.21). Згідно з видаткової накладної № РН- від 30 липня 2018 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] профнастил ПС-10 0,45 в кількості 67,20000 м2, загальною ціною 8 400 грн. (а.с.20) Згідно з видаткової накладної № РН- від 30 липня 2018 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] трубу 20*40 в кількості 96 шт., загальною ціною 4\~896 грн.(а.с.20). Згідно акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) № ОУ-0000027 від 23 жовтня 2017 року ТОВ «Завод покрівельних і стінових матеріалів» надало [PERSON] послуги гнуття, загальна вартість робіт складає 195 грн.(а.с.21). Згідно з товарними чеками від 14 травня 2018 року та від 08 червня 2019 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] рулони в кількості 7 шт., загальною вартістю 4\~130 грн., полоси в кількості 59 шт., загальною вартістю 5\~900 грн. (а.с.22). Згідно з замовленнями на доставку № 01002450 від 29 січня 2020 року, № 01002451 від 29 січня 2020 року та залишком по відвантаженню № 01003767 від 23 січня 2020 року [PERSON] здійснила покупку 13 радіаторів стальних Rens 500/22*0500 на загальну суму 15\~554 грн, однак найменування продавця в зазначених документах відсутнє (а.с.23-24). Згідно з товарним чеком № 01012383 від 27 січня 2020 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] радіатор стальний Rens 500/22*0500, вартістю 1\~290 грн. (а.с.25). Згідно з накладними № 67 від 29 травня 2018 року, № 28 від 24 січня 2018 року, № 58 від 13 березня 2019 року, № 31 від 17 липня 2019 року [PERSON] отримала від ФОП [PERSON] будівельні матеріали, зокрема дошку полову, на загальну суму 47\~585 грн. (а.с.26-27). Згідно залишку по відвантаженню № 01038305 від 11 липня 2019 року [PERSON] придбала у ТК «Вена» підвіконня 150 мм. вартістю 124,06 грн. та заглушку універсальну вартістю 10 грн. (а.с.28). Згідно з товарними чеками від 22 квітня 2018 року, 24 квітня 2018 року, 25 квітня 2018 року, 26 квітня 2018 року, 27 квітня 2018 року, 28 квітня 2018 року, 30 квітня 2018 року, 15 травня 2018 року, 18 травня 2018 року та 22 травня 2018 року [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] будівельні матеріали на загальну суму 80\~078,90 грн. (а.с.28,30-32). Згідно залишку по відвантаженню № 01084227 від 21 грудня 2019 року [PERSON] придбала в ТК «Вена» будівельні матеріали (вагонка ДВП Оміс, кут гнучкий ТМ Омис) на загальну суму 404,66 грн. (а.с.29). Згідно товарного чеку від 25 квітня 2018 року [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] п`ять пластикових вікон та москітну сітку на загальну суму 7\~037,20 грн. (а.с.29). Згідно з накладними №132 від 24 квітня 2018 року [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] будівельні матеріали на загальну суму 38\~948,68 грн. (а.с.33). Згідно з накладною від 15 травня 2018 року [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] шість металопластикових вікон, чотири ламіновані двері, а також інші будівельні матеріали загальною сумою 39\~766,22 грн. (а.с.34). Згідно з Договором дарування житлового будинку від 02 березня 2020 року, який посвідчений приватним нотаріусом Куликівського районного нотаріального округу Чернігівської області Пономаренком Є. П., [PERSON] передав безоплатно у власність [PERSON] житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . У Договорі дарування житлового будинку зазначено, що [PERSON] стверджує про те, що на момент укладення Договору треті особи не мають прав на цей будинок (у тому числі за договором найму (оренди), шлюбними договорами, позички, по праву сервітуту) як у межах, так і за межами України, а також про відсутність користування ним малолітніми чи неповнолітніми дітьми (а.с.8-9). Заочним рішенням Куликівського районного суду Чернігівської області від 03 вересня 2020 року [PERSON] , [INFO] , виселено з житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , без надання іншого житлового приміщення (а.с. 168-170). Заочним рішенням Куликівського районного суду Чернігівської області від 01 червня 2021 року [PERSON] , [INFO] , виселено з житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , без надання іншого житлового приміщення (а.с.171-175). Згідно висновку судового експерта Солдатової Валерії Сергіївни за результатами проведення судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №12-21 від 11 лютого 2022 року, ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 96,3 кв.м. (площа згідно до правовстановлюючих документів) на час проведення дослідження складає 445\~484 грн. Ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 98,3 кв.м. (площа з урахуванням ремонтно-будівельних робіт) на час проведення дослідження складає 454\~736 грн. У зв`язку з тим, що інформація про угоди продажу подібного майна або пропонування продажу подібного майна на ринку нерухомості станом на 2018 рік відсутня, визначення ринкової вартості житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 96,3 кв.м., станом на 18.03.2018 року не видається можливим. Ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 96,3 кв.м., який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , з технічними характеристиками об`єкта оцінки станом на 13.05.2016 року (дата технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами № 2782 від 13 травня 2016 року, за адресою: [ADDRESS] ) з датою оцінки на час проведення дослідження складає 310\~664 грн. Вартість ремонтно-будівельних робіт, які проведені у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням квитанцій, чеків, накладних, що містяться у матеріалах справи складає 371\~514 грн., у тому числі вартість будівельних матеріалів становить 214\~053 грн. Ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами,що розташований за адресою: [ADDRESS] , площею 96,3 кв.м. (площа згідно до правовстановлюючих документів) станом на час проведення дослідження у стані до проведення будівельних робіт та після проведення будівельних робіт збільшилась на 134\~820 грн. Ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами,що розташований за адресою: [ADDRESS] , площею 98,3 кв.м. (площа після проведення ремонтно-будівельних робіт) станом на час проведення дослідження у стані до проведення будівельних робіт та після проведення будівельних робіт збільшилась на 144 072 грн. (а.с.2-109, т.2). Згідно з ч.1, ч.6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (§ 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», заява № 63566/00). Сторона позивача посилалася на ст. 1214 ЦК України, як на одну з підстав звернення до суду, в якій зазначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов`язана повернути доходи. Однак позивачем, не надано доказів, що вона здійснювала необхідні витрати на майно, після того як власником будинку стала відповідач. Також при пред`явленні позову та в судовому засіданні сторона позивача посилалася на ч.4 ст. 390 ЦК України, як на підставу задоволення позовних вимог, зазначивши, що позивач є добросовісним набувачем. Згідно з ч.3 ст.390 ЦК України добросовісний або недобросовісний набувач (володілець) має право вимагати від власника майна відшкодування необхідних витрат на утримання, збереження майна, здійснених ним з часу, з якого власникові належить право на повернення майна або передання доходів. Частиною 4 ст. 390 ЦК України визначено, що добросовісний набувач (володілець) має право залишити собі здійснені ним поліпшення майна, якщо вони можуть бути відокремлені від майна без завдання йому шкоди. Якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від майна, добросовісний набувач (володілець) має право на відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася його вартість. Отже, положення ч.3 зазначеної норми матеріального права регулює права добросовісного або недобросовісного набувача чужого майна на відшкодування витрат, здійснених ним з часу, коли у власника виникло право на повернення цього майна або на отримання доходів від його використання. Разом з тим, положення ч. 4 ст. 390 ЦК України застосовуються до правовідносин, при яких добросовісному набувачу (володільцю) належить право на поліпшення набутого ним майна та залишення за собою результатів такого поліпшення за умови можливості їх відокремлення або право на відшкодування сум, на які збільшилась вартість поліпшеного майна, за неможливості їх відокремлення. Застосування зазначених норм суттєво різниться залежно від визначення підстав та сум, які підлягають відшкодуванню. Зокрема, за положеннями ч.3 підлягають відшкодуванню фактичні витрати, здійснені добросовісним або недобросовісним набувачем, які необхідно було зробити задля збереження майна або на його утримання з часу, коли власнику належало право, зокрема, на повернення майна. На відміну від норми ч.3 ст.390 ЦК України за положеннями ч.4 цієї статті добросовісному набувачу або володільцю належить право отримати відокремлювані поліпшення майна або право на відшкодування невідокремлюваних поліпшень пропорційно збільшенню вартості майна унаслідок цих поліпшень. Тому, визначаючи суму відшкодування, яка підлягає стягненню з добросовісного володільця на користь власника майна, суд має виходити з суми, на яку збільшилась вартість спірної будівлі, або часу, з якого майно підлягало поверненню та вартості необхідних витрат на його утримання та збереження, які вимушений здійснити добросовісний володілець починаючи з цього часу. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 07.09.2016 року у справі №6-389цс16. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року у справі №705/3876/18 (провадження № 61-697св20) зроблено висновок, що відповідач - це особа, яка на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Верховний Суд підкреслив, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього відсутність обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача - належного відповідача. З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] робила ремонт в будинку в період з 2018 року по 2020 рік, в той період коли власником будинку був [PERSON] . Дозвіл на проживання [PERSON] в будинку та на проведення ремонту будинку надавався в розписці саме [PERSON] . Саме між [PERSON] та [PERSON] була домовленість щодо продажу будинку. Позивачка фактично користувалась (володіла) майном зі згоди власника [PERSON] , провела ремонт будинку за згодою власника [PERSON] , маючи достатні підстави вважати, що в майбутньому буде оформлено договір купівлі-продажу цього будинку, оскільки [PERSON] в судовому засіданні не заперечував, що між ними існувала така домовленість. Тому позивач [PERSON] можна визнати добросовісним набувачем в розумінні ч.4 ст.390 Цивільного кодексу України. Подібні правові висновки викладені Верховним Судом України у постанові від 07 вересня 2016 року у справі № 742/762/15-ц. Однак, в той період коли власником будинку стала [PERSON] позивачкою не надано доказів проведення нею ремонтних робіт. Позивачкою не надано доказів, що між нею та [PERSON] існували правовідносини щодо вищевказаного будинку. Тому саме [PERSON] має бути належним відповідачем, до якого [PERSON] як добросовісний набувач, має право звертатися з вимогами про відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася вартість будинку, тому що саме між ними існували правовідносини щодо будинку. Таким чином, враховуючи викладені обставини, той факт, що позивачем пред`явлений позов до неналежного відповідача, у задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити. Щодо заявлених сторонами судових витрат, необхідно зазначити, що відповідно до ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі відмови в позові - на позивача. У відповідності до ч.8 ст.141\~ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Статтею 131-2\~Конституції України визначено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Відповідно до ст.60\~ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Згідно ст.\~137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За змістом наведених законодавчих приписів необхідною умовою для вирішення питання про компенсацію витрат на професійну правничу допомогу є наявність доказів, які підтверджують фактичне здійснення таких витрат учасником справи. Так, на підтвердження заявлених судових витрат стороною відповідача подано до суду: 1.\~Договір про\~надання правничої\~(правової)\~допомоги №\~328/20\~від 13\~жовтня 2020\~року.\~За даним\~Договором адвокат\~Середа Д.\~А.\~зобов`язується\~надавати правничу\~(правову)\~допомогу клієнту\~( [PERSON] )\~по представництву\~інтересів у\~Куликівському районному\~суді Чернігівської\~області в\~цивільній справі № 737/730/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа [PERSON] , про стягнення грошових коштів (а.с.65-66). 2. Розрахунок вартості наданої правничої допомоги від 20 жовтня 2020 року, згідно з яким, відповідно до умов Договору від 13 жовтня 2020 року [PERSON] надано наступні послуги: 1) Вивчення та правовий аналіз позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про стягнення грошових коштів 4 години, вартість 2 000 грн. 2) Підготовка відзиву на позов з додатками на позовну заяву [PERSON] про стягнення грошових коштів 12 години, вартість 5\~000 грн. 3) Представництво інтересів [PERSON] в Куликівському районному суді Чернігівської області, включаючи підготовку та подання документів процесуального характеру (заяви, клопотання та ін.) вартість 8\~000 грн. Загальна вартість послуг з правничої допомоги становить 15\~000 грн. (а.с.194, т.2). 3. Квитанція до прибуткового касового ордера, згідно якої адвокат Середа Д. А. отримав 15 000 грн. за Договором № 328/20 від 13.10.2020 року від [PERSON] (а.с.193, т.2). Відповідно до ч.3 ст.137\~ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України, заява № 19336/04, п. 269). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Відповідно до вимог ст.137\~ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті (щодо співмірності витрат) суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, що підлягають розподілу між сторонами. Стороною позивача не подано жодних доказів неспівмірності витрат, заявлених стороною відповідача до стягнення, клопотання про зменшення витрат ні від позивача, ні від її представника не надходило. Суд надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування таких витрат одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. У постанові Верховного Суду №308/15007/15-ц від 15.05.2019 року суд дійшов висновку, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки тощо). Критерії оцінки поданих заявником доказів суд установлює самостійно в кожній конкретній справі, виходячи з принципів верховенства права та пропорційності, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, що суди застосовують як джерело права згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Обов`язком сторін є доведення тих обставин, на які вони посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Із змісту Договору про надання правничої (правової) допомоги від 13 жовтня 2020 року вбачається, що відповідачу [PERSON] надавалася професійна правнича допомога адвокатом Середою Д. А., розмір витрат на яку, враховуючи всі обставини справи, суд вважає розумним та необхідним, факт оплати і суму підтверджено належними та допустимими доказами. За таких обставин, враховуючи вищенаведене, а також відсутність зі сторони позивача клопотань про зменшення відповідних витрат на професійну правничу допомогу, з позивача необхідно стягнути сплачені відповідачем [PERSON] та документально підтверджені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15 000 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved