Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-08 00:00:00

05 вересня 2022 року до суду звернувся [PERSON] із позовом до завідувача Хмельницькою районною нотаріальною конторою Макаренко Тетяни Геннадіївни, третя особа: приватний виконавець Лабчук Р.М. про визнання протиправною відмови у вчинені нотаріальної дії та зобов`язання видати Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Позов мотивує тим, що на виконанні у приватного виконавця Лабчука Р.М. перебував виконавчий лист Хмельницького міськрайонного суду №2/1242/08 від 02.04.2021 року про стягнення солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості по кредитному договору. 10 вересня 2021 року Хмельницький міськрайонний суд виніс ухвалу, якою надав дозвіл виконавцю на звернення стягнення на нерухоме майно боржника [PERSON] , право власності на яке зареєстровано в установленому законом порядку. Приватний виконавець звернув стягнення на майно шляхом його продажу на електронних торгах. Відповідно до оголошення про лот, реалізації підлягало домоволодіння, в складі житлового будинку з надвірними будівлями загальною площею 42,8 кв.м. та земельна ділянка загальною площею 0,21 га, кадастровий № 6825087300:01:003:0051 за адресою: [ADDRESS] . 16 лютого 2022 року відбулися електронні торги переможцем яких став [PERSON] , приватний виконавець склав акт про реалізацію предмета іпотеки в межах ВП 65345067. 13 липня 2022 року за заявою іпотеко держателя, АТ «Райффайзен банк», припинено іпотечне обтяження майна. У зв`язку із цим, [PERSON] , від імені та в інтересах якого діяв його син [PERSON] , звернуся до Хмельницької районної державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, з метою подальшої реєстрації права власності на придбане домоволодіння. Однак, 20 липня 2022 року [PERSON] отримав повідомлення про відмову у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів з посиланням на п. 3.3. глави розділу II «Порядку вчинення нотаріальних дій», з мотивів, начебто, відсутності правовстановлюючих документів боржника на відчуження майна. Позивач не погоджується із такою позицією відповідача, у зв`язку із чим змушений звернутись до суду. 12.09.2022 року по справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання. 03.10.2022 року справу призначено до слухання по суті. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просить позов задоволити. Відповідач в судове засідання не з`явилась, подала заяву про слухання справи у її відсутності, при вирішенні спору покладається на думку суду. Третя особа, приватний виконавець Лабчук Р.М., в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до договору іпотеки, зареєстрованого 28.12.2006 року приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Твердохліб В.П. за № 3215, житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 42,8 кв.м. та земельна ділянка загальною площею 0,21 га, кадастровий № 6825087300:01:003:0051 за адресою: [ADDRESS] , був переданий [PERSON] в іпотеку АТ «Райффайзен Банк Аваль», що підтверджується копією договору іпотеки. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 17.07.2008 року у справі № 2-1242/08 за позовом ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Хмельницької обласної дирекції до [PERSON] , [PERSON] про дострокове стягнення заборгованості по кредиту, позов задоволено, видано виконавчий лист, який перебував на виконанні у приватного виконавця Лабчука Р.М., ВП 65345067. 10 вересня 2021 року Хмельницький міськрайонний суд, розглянувши подання приватного виконавця в межах цивільної справи № 2-1242/08, виніс ухвалу, якою надав дозвіл виконавцю на звернення стягнення на нерухоме майно боржника [PERSON] , право власності на яке зареєстровано в установленому законом порядку, оскільки земельна ділянка, призначена для обслуговування домоволодіння за боржником не зареєстрована, звернути стягнення на неї разом із домоволодінням виконавець самостійно не мав права, через що звернувся до суду за отриманням дозволу на реалізацію майна, яке за боржником не зареєстровано. Приватний виконавець звернув стягнення на майно шляхом його продажу на електронних торгах (публічних торгах) у системі Державного підприємства "СЕТАМ", номер лоту 507295. Відповідно до оголошення про лот, реалізації підлягало домоволодіння, в складі житлового будинку з надвірними будівлями загальною площею 42,8 кв.м. та земельна ділянка загальною площею 0,21 га, кадастровий № 6825087300:01:003:0051 за адресою: [ADDRESS] . 16 лютого 2022 року відбулися електронні торги переможцем яких визначений [PERSON] , 23 лютого 2022 року приватним виконавцем Лабчуком Р.М. складено акт про реалізацію предмета іпотеки в межах ВП 65345067. 13 липня 2022 року за заявою іпотекодержателя АТ «Райффайзен банк», припинено іпотечне обтяження майна. У зв`язку із цим, [PERSON] , від імені та в інтересах якого діяв його син [PERSON] , звернуся до Хмельницької районної державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, з метою подальшої реєстрації права власності на придбане домоволодіння. Однак, 20 липня 2022 року [PERSON] отримав повідомлення про відмову у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів з посиланням на п. 3.3. глави розділу II «Порядку вчинення нотаріальних дій», з мотивів, начебто, відсутності правовстановлюючих документів боржника на відчуження майна. Дані обставини підтверджуються матеріалами справи. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та у порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом. Загальний порядок звернення стягнення на заставлене майно визначений статтею 50 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. І цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник. Частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Така процедура визначена Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5. Відповідно до зазначених вимог пунктом 9 розділу III Порядку встановлено, що якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються, зокрема, відомості про земельну ділянку, на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності). Вимоги Порядку кореспондують приписам частини другої статті 377 ЦК України відповідно до якої розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлі або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації). Відповідно до абзацу першого частини шостої статті 120 ЗК України істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації. У даному випадку, у характеристиках лоту було зазначено усю необхідну інформацію про майно, що підлягає реалізації а саме: «домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 42,8кв.м, житловою площею 16,6кв.м. До складу домоволодіння входять житловий будинок та Будинок глиняний (глиновалькований), одноповерховий, покрівля - азбофан фундамент - дерев`яні стоянці, перекриття - дерево, вікна, двері - дерев`яні, підлога - глина, лінолеум. Стіни оздоблені шпалерами та водоемульсійним пофарбуванням. Будинок забезпечений електропостачанням, яке на момент опису було відімкнене від загальної електромережі. Згідно візуального огляду будинок на момент опису використовується для проживання і потребує проведення ремонтних poбіт. Земельна ділянка для обслуговування житлового будинку площею 0,2, кадастровий номер 6825087300:01:003:0051, за боржником не зареєстрова Реалізується згідно ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 10.09.2021 справі № 2-1242/08». Велика Палата Верховного Суду вже здійснювала аналіз правовідносин, що виникають підчас реалізації майна на електронних торгах, і дійшла таких висновків. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Водночас з аналізу статей 655, 658 ЦК України, пунктів 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Протокол електронних торгів підписується організатором і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене. Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджу виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги (пункт 8 розділу X Порядку). Такі висновки сформульовані у пунктах 42 - 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17. Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14 -ц. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю). Відповідно до пункту 4 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності проводиться, зокрема, на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів. Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Тому свідоцтво є лише підставою для державної реєстрації права власності за покупцем, але не є правовстановлюючим документом, і вичерпує свою дію із здійсненням такої реєстрації. Згідно зі статтею 5 Закону України "Про нотаріат" на нотаріуса покладено обов`язок здійснювати свої професійні обов`язки відповідно до цього Закону і прийнятої присяги, сприяти громадянам, підприємствам, установам і організаціям у здійсненні їх прав та захисті законних інтересів, роз`яснювати права і обов`язки, попереджати про наслідки вчинюваних нотаріальних дій для того, щоб юридична необізнаність не могла бути використана їм на шкоду; відмовити у вчиненні нотаріальної дії в разі її невідповідності законодавству України або міжнародним договорам. При видачі свідоцтв про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), нотаріуси керуються Главою 12 Розділу 2 Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Придбання нерухомого майна, яке було предметом застави (іпотеки), оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням цього нерухомого майна шляхом видачі набувачу свідоцтва про придбання нерухомого майна. Свідоцтво про придбання нерухомого майна, що було предметом іпотеки, видається нотаріусом на підставі копії акта про реалізацію предмета іпотеки, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником (заступником начальника) відповідного органу державної виконавчої служби або приватним виконавцем. В акті про реалізацію предмета іпотеки має бути зазначено: що реалізація предмета іпотеки відбулась із дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку»; назва організатора прилюдних торгів, дата і місце їх проведення; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки; прізвище, ім`я, по батькові (назва юридичної особи), адреса покупця; початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу; сума коштів, внесена за придбане нерухоме майно; прізвище, ім`я та по батькові (назва юридичної особи) боржника, його адреса; відомості про документ, що посвідчував право власності іпотекодавця на предмет іпотеки, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку. У відповідності до вимог Закону та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України у Акті про реалізацію предмета іпотеки від 23 лютого 2022 року вказані усі відомості, необхідні для видання свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів. Суд вважає, що нотаріус безпідставно мотивував відмову у виданні свідоцтва тим, що у акті не зазначено правовстановлюючий документ який би підтверджував право власності боржника на відчужуване майно, а саме на земельну ділянку, у тому числі відсутні відомості в ДРРП про належність вищезазначеного майна боржнику (що унеможливлює в подальшому вчинити реєстраційні дії щодо реєстрації права власності на об`єкт нерухомості який включає земельну ділянку з розташованим ній житловим будинком - за переможцем)», оскільки, пункт 3.3. Порядку не вимагає зазначати у Акті відомості про право власності боржника на відчужуване майно. У акті мають бути зазначені відомості про документ, що посвідчував право власності іпотекодавця на предмет іпотеки. У даному випадку, таким документом є договір купівлі-продажу, посвідчений 28.12.2006, приватним нотаріусом Твердохліб Г.Г. за р/н 3207, а тому для видачі свідоцтва про право власності на житловий будинок із надвірними спорудами немає перешкод. Щодо земельної ділянки, на якій розташований будинок, то іпотекодавець вважається її власником в силу закону, незважаючи на те, що не зареєстрував земельну ділянку за собою. Також, нотаріусом не взято до уваги відомості про характеристику лота який придбавався на електронних торгах, а також факт надання судом дозволу на реалізацію земельної ділянки, про що наявні відомості у характеристиках лота посилання на який відображене у повідомленні про відмову у видачі свідоцтва. Відповідно до п. 1 глави 7 розділу І вище зазначеного Наказу, що узгоджується зі статтею 46 Закону України «Про нотаріат», нотаріус має право витребувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи необхідні для вчинення нотаріальних дій. Такі відомості та (або) документи повинні бути подані в строк, визначений нотаріусом. Цей строк не може перевищувати один місяць. Однак, нотаріус не вимагав надати будь-які додаткові документи для усунення сумнівів щодо порядку та умов придбання [PERSON] майна з прилюдних торгів, одразу відмовивши у видачі свідоцтва. Доказів іншого суду не надано. Відповідно до частини третьої статті 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. Згідно зі статтею 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта, має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Аналогічні за змістом приписи закріплені у пунктах 1 і 2 глави 14 Розділу І Порядку № 296/5. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що нотаріус безпідставно відмовив у вчиненні нотаріальної дії, а тому позовна заява є підставною, обгрунтованою та такою, що підлягає до задоволення в повному обсязі. А тому слід визнати протиправною відмову завідувача Хмельницької районної державної нотаріальної контори Макаренко Т.Г. у видачі [PERSON] свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, згідно повідомлення від 20.07.2022 року №652/016 та зобов`язати її видати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.

Outcome: approved