Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-25 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить: 1) визнати виконавчий напис від 29.06.2021 р., вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Євгеном Михайловичем, зареєстрований в реєстрі за № 249797 про стягнення з [PERSON] на користь товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Кредит-Капітал», боргу в сумі 22\~092,00 грн таким, що не підлягає виконанню; 2) стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" "Кредит-Капітал" на користь [PERSON] витрати на правничу допомогу. В обґрунтування позову зазначено, що в січні 2022 позивач з застосунку "Дія" стало відомо про наявність у неї відкритого виконавчого провадження, а саме постанови про відкриття виконавчого провадження № 68184647 від 17.01.2022, яка винесена приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шарковим О.О. на підставі виконавчого напису №249797 від 29.06.2021 про стягнення з позивача на користь TOB "Фінансова компанія «Кредит-Капітал», боргу в сумі 22092,00 грн. Через реєстр виконавчих проваджень за кодовим ідентифікатором постанови про відкриття виконавчого провадження адвокатом було з`ясовано, що 24.12.2019 року між позивачем та ТОВ "Кредитна установа "Європейська Кредитна Група" укладено Договір №3131522780/446652 про отримання фінансового кредиту. Внаслідок невиконання позивачем умов кредитного договору, 29.06.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М. вчинено виконавчий напис яким: "запропоновано стягнути кошти з [PERSON] на користь ТОВ "Фінансова компанія «Кредит-Капітал», якому ТОВ "Кредитна установа "Європейська Кредитна Група" відступлено право вимоги №ЕМ-6 від 26.05.2021 за кредитним договором І М°3131522780/446652 від 24.12.2019, укладеного між ТОВ "Кредитна установа "Європейської Кредитна Група" та [PERSON] . Стягнення заборгованості проводиться за період з 25.05.2021 по 03.06.2021. Загальна сума до стягнення за виконавчим написом становить 22092,00 грн. Наразі за даним виконавчим написом відкрито виконавче провадження за №68184647 та винесено постанову про стягнення з боржника основної винагороди. Позивач вважає, що виконавчий напис нотаріуса є таким, що не підлягає виконанню, оскільки вчинено з порушенням вимог закону, без повідомлення боржника на суму боргу, яка не є безспірною. Також, нотаріусом вчинено виконавчий напис без перевірки отримання боржником вимоги про усунення порушень договору та і взагалі направлення позивачу такої вимоги. Жодних повідомлень позивач не отримала ні від нотаріуса ні від ТОВ "Фінансова компанія "Кредит-Капітал» ні за адресою реєстрації на за адресою її теперішнього проживання. Разом з тим, неотримання боржником вимоги про усунення порушень за кредитним договором об`єктивно позбавляє його можливості бути вчасно поінформованим про наявність заборгованості та можливості надати свої заперечення щодо неї або оспорити вимоги кредитора. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 07.07.2022 вжито заходи забезпечення позову та зупинено стягнення за виконавчим написом від 29.06.2021 р., вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Євгеном Михайловичем, зареєстрований в реєстрі за № 249797 про стягнення з [PERSON] на користь товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Кредит-Капітал» боргу в сумі 22\~092,00 грн. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 12.07.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду. 12.07.2022 на адресу суду від товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" "Кредит-Капітал" надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач вказав на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог [PERSON] . Представник просив відмовити в їх задоволенні та надійшло клопотання про зменшення розміру витрат на правову допомогу, розгляд справи здійснювати без участі представника ТОВ «ФК «Кредит-Капітал». Представник позивач подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за відсутності, позов підтримав в повному обсязі, не заперечував щодо винесення заочного рішення та просив стягнути понесені судові витрати. Відповідач в судове засідання не з`явився, подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволені позовних вимог. Треті особи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним, причини неявки суду не повідомили, заперечення на позовну заяву, інших заяв, клопотань, суду не надали. У відповідності до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З матеріалів справи вбачається, що 24.12.2019 року між [PERSON] та ТОВ "Кредитна установа "Європейська Кредитна Група" укладено Договір №3131522780/446652 про отримання фінансового кредиту. Відповідно до умов якого [PERSON] надано фінансовий кредит в розмірі 6000,00 грн, строком на 30 днів, тобто до 22.01.2020. (а.с. 6-8) 29.06.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М. вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 249797 про стягнення з [PERSON] на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредит-Капітал», якому товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитна Установа «Європейська Кредитна Група», відступлено право вимоги на підставі Договору відступлення прав вимоги №ЕМ-6 від 26.05.2021 за Кредитним договором № 3131522780/446652 від 24.12.2019, укладеного між товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитна Установа «Європейська Кредитна Група» та [PERSON] . Стягнення заборгованості проводиться за період з 25.05.2021 по 03.06.2021 включно суми у розмірі: 6000,00 грн - заборгованість за тілом кредиту; 15162,00 грн - заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками; за вчинення виконавчого напису нотаріусом на підставі статті 31 ЗУ «Про нотаріат» стягнуто плати із Стягувача, яка підлягає стягненню з Боржника на користь Стягувача; загальна заборгованість [PERSON] становить 22092,00 грн. (а.с. 8) Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шарковим О.О. від 17.01.2022 відкрито виконавче провадження № 68184647 на підставі виконавчого напису від 29.06.2021 № 249797. (а.с. 10) Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шарковим О.О. від 17.01.2022 по виконавчому провадженню № 68184647 постановлено стягнути з боржника [PERSON] основну винагороду у сумі 2209,20 грн. (а.с. 11) Відповідно до\~копії свідоцтва\~про шлюб\~серії [NUMBER] , 28 лютого 2020 року Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 300. Прізвище після державної реєстрації шлюбу дружини [PERSON] . (а.с. 4) Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Статтею 610 ЦК України\~визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Вчинення виконавчого напису є одним з видів захисту порушеного права та відповідно до ст. 18 ЦК України нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно ст. 87 Закону України «Про нотаріат»\~для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 19\~ст.\~34\~Закону\~України\~ «Про\~нотаріат» вчинення нотаріусом виконавчого напису - це нотаріальна дія. У постанові від 13.10.2021 року у справі № 554/6777/17-ц\~ Верховний Суд зазначив, що дійсно на сьогодні чинне законодавство України не зобов`язує нотаріуса викликати позичальника і з`ясовувати наявність чи відсутність його заперечень проти вимог позикодавця. Проте\~право позичальника на захист його інтересів забезпечується шляхом направлення йому повідомлення про заборгованість та необхідність її погашення. Однак, враховуючи те, що нотаріальне провадження є безспірним, для забезпечення такої безспірності нотаріусові бажано з`ясувати у позичальника наявність заперечень щодо вчинення виконавчого напису або сплати ним боргу. У\~нотаріальному процесі при стягненні боргу за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором) на підставі виконавчого напису нотаріуса боржник участі не бере, а тому врахування його інтересів має забезпечуватися шляхом надіслання повідомлення письмової вимоги про усунення порушення (письмове повідомлення про вчинення виконавчого напису). В матеріалах\~справи відсутні\~докази про\~повідомлення ТОВ\~«Кредит-Капітал»\~ [PERSON] \~про перехід\~права вимоги\~за кредитним\~договором від\~ТОВ «Кредитна\~Установа №\~Європейська Кредитна\~Група» до\~ТОВ «Кредит-Капітал»\~та про\~наявність заборгованості,\~вимоги її\~погашення із\~зазначенням відповідних\~наслідків. Відповідно до ст. 88 Закону України «Про нотаріат» нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за\~умови,\~що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис,\~законом\~встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Відповідно до п. 1 Глави 16 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом міністерства юстиції України № 296/5 від 22.12.2012 р. (в редакції від 07.04.2017 року, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, зокрема, що для стягнення грошових сум нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Окрім того пункт 5.1. вказаного Порядку передбачає, що виконавчий напис вчиняється на оригіналі документа, що встановлює заборгованість. Безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою КМУ від 29.06.1999 року № 1172. В редакції вказаного переліку від 29.11.2001 року передбачалась можливість стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими угодами. Нотаріально посвідчені угоди, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставлене майно. Для одержання виконавчого напису мають бути подані: а) оригінал нотаріально посвідченої угоди; б) документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. Звернення стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин, не на підставі нотаріально посвідчених договорів, не передбачалось. Постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2014 року № 662 внесено зміни до\~Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, а саме доповнено перелік після розділу «Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами» новим розділом такого змісту «Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин». Так, кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються: а) оригінал кредитного договору; б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 року №295/20084/14 визнано незаконною та не чинною\~постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 року "Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів"\~в частині, зокрема, п.2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів. Спірний виконавчий напис вчинено 29.06.2021. З огляду на викладене до спірних правовідносин підлягає застосуванню постанова Кабінету Міністрів України "Про затвердження переліку документів, за якими стягнення заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів" № 1172 в редакції від 29.11.2001 року, а тому для одержання виконавчого напису згідно даної редакції подаються: оригінал нотаріально\~посвідчено\~угоди; документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника. На підставі чого, суд дійшов висновку, що на момент вчинення оспорюваного виконавчого напису приватним нотаріусом зазначеної вимоги закону дотримано не було. За правилами ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з положеннями п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на правничу допомогу. За правилами п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. За положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає\~сплаті відповідною\~стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Вимоги позивача щодо стягнення з відповідача судових витрат на оплату професійної правничої допомоги в сумі 15000,00 грн підтверджено Договором про надання правової допомоги №01/22 від 01.02.2022, Додатком № 1 до Договору про надання правової допомоги №01/22 від 01.02.2022, Актом виконаних робіт № 1-1-01/02 від 06.07.2022. (а.с.13-16) Обсяг виконаних адвокатом робіт підтверджується матеріалами справи. Частинами 4, 5 статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням\~іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. 21.09.2022 до суду надійшло клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" "Кредит-Капітал" в якому просить зменшити розмір судових витрат на правничу допомогу. В клопотанні зазначено, що до позовної заяви не долучені належні та допустимі документи, які б підтверджували оплату правничої допомоги, в тому числі, які б підтверджували перерахунок коштів адвокату. Дослідивши зміст вказаного клопотання, суд вважає його таким, що задоволенню не підлягає, оскільки воно є формальним за своїм змістом, неконкретизованим і безпідставним. В клопотанні абсолютно відсутнє конкретне посилання на те, чому відповідач вважає, що понесені витрати не відповідають фактичним обставинам справи. Не грунтуються на нормах ЦПК України та Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" можливість обрахунку витрат на правничу допомогу, виходячи із середньої заробітної плати в 2022 році по Житомирській області. Не заслуговують на увагу доводи відповідача про те, що матеріалами справи не підтверджується, що позивач дійсно сплатив адвокату грошові кошти, оскільки за правилами п.1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України підлягають розподілу витрати на надання професійної правничої допомоги, вартість яких сплачена або навіть підлягає сплаті. Рішенням Конституційного Суду України №23-рп/2009 від 30.09.2009\~визначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення, тощо. Вибір форми та суб`єктів надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/WestAllianceLimited» проти України», заява N 19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Вказаний правовий висновок, викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц (провадження №14-382цс-19). Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати Верховного Суду у складу суддів Касаційного господарського суду від 3 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19 витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. Отже, враховуючи приписи\~статті 137 ЦПК України\~\~ витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 та в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 813/481/18, від 2 жовтня 2019 року у справі № 815/1479/18, від 29 жовтня 2020 року у справі № 686/5064/20, від 17 вересня 2019 року у справі №810/3806/18, від 31 березня 2020 року у справі №726/549/19, від 18.08.2021 року\~у справі №300/3178/20. Верховний Суд зазначає, що, відповідно до положень\~статті 14 ПК України,\~адвокати здійснюють незалежну професійну діяльність. У свою чергу,\~Закон №5076-VI,\~не наводить форму та вимоги до документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди) адвокату.\~Закон №265/95-ВР, Положення №13 та Положення №148, не визначають порядок здійснення розрахунків адвокатом зі своїм клієнтом за готівку, оскільки не поширюються на осіб, що здійснюють незалежну професійну діяльність. Тобто, аналіз спеціального законодавства, щодо діяльності адвоката, дає право зробити висновок, про те, що законодавством України, не встановлено відповідних вимог до розрахункового документа, який повинен надати адвокат при сплаті клієнтом послуг, а також не встановлено форму такого документа. Враховуючи наведене та той факт, що відкриття власного рахунку не є обов`язком адвоката, Верховний Суд доходить висновку, що адвокат може видати клієнту на його вимогу складений в довільній формі документ (квитанція, довідка, тощо) який буде підтверджувати факт отримання коштів від клієнта. Таким чином, враховуючи категорію і складність даної справи, зміст заявлених позивачем позовних вимог, обсяг робіт, виконаних адвокатом; з огляду на те, що позовні вимоги задоволено; позивач поніс судові витрати на оплату послуг з надання професійної правничої допомоги, що підтверджено належними доказами; суд вважає, що вимога позивача про стягнення витрат на правничу допомогу підлягає задоволенню і стягує з позивача на користь відповідача 15000,00 грн. понесених ним витрат на оплату послуг з надання професійної правничої допомоги. Суд вважає, що такий розмір витрат на правничу допомогу є реальним, обґрунтованим та співмірним з обсягом виконаних адвокатом робіт, що підтверджується матеріалами справи. На переконання суду понесені витрати не є завищеними або такими, що явно не співмірні із наданими адвокатом послугами, а тому суд не знаходить підстав для зменшення суми понесених позивачем витрат на правничу допомогу. За умовами\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог,\~тобто з\~відповідача ТОВ\~«ФК «Кредит-Капітал»\~на користь\~держави підлягає\~до стягнення\~992,40\~грн судового\~збору за\~розгляд позовної\~заяви та\~454,00\~грн судового\~збору за\~розгляд заяви\~про забезпечення\~позову,\~оскільки позивач\~звільнений від\~сплати судового\~збору під\~час звернення\~до суду\~з позовною\~заявою на\~підставі ст.\~22\~Закону України\~Про захист\~прав споживачів\~. На підставі викладеного,

Outcome: approved