Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-31 00:00:00

У грудні 2018 року заступник керівника Щепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки. Позов обґрунтував тим, що відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-31899-СГ від 02.12.2016 р., [PERSON] набув право власності наземельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0165), що розташована за межами населених пунктів на території М`якотівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області. Разом з тим, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-25163-СГ від 23.09.2016 р., затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6825584600:07:051:0212), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області (право власності зареєстровано 10.10.2016 р.). В подальшому 26.05.2017 р. [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 для [PERSON] . Як встановлено судом з інформації Державного кадастрового реєстратора відділу в Ізяславському районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Заїки П. Л. від 19 березня 2019 року № 10-22-0.25-221/101-19, земельна ділянка з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20 га. 28 листопада 2018 року за відповідачем [PERSON] зареєстровано право власності на вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20 га, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 191174181 від 02 грудня 2019 року. Таким чином, [PERSON] при повторному зверненні до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не повідомив про те, що раніше використав право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства і незаконно набув у власність земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165. [PERSON] придбала вказану земельну ділянку в особи, яка з огляду на зазначені обставини не мала права її отримувати та відчужувати. Земельна ділянка площею 2,000 га з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 вибула із державної власності внаслідок незаконних дій [PERSON] . Тому заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури просить суд: визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-31899-СГ від 02.12.2016 р., яким затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0165), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області; витребувати у [PERSON] на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0165), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Ухвалою судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 26 грудня 2018 року прийнято позовну заяву заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у даній справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. 11 липня 2019 року ухвалою Ізяславського районного суду зупинено провадження у даній справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц. Ухвалою суду від 25 жовтня 2019 року поновлено провадження у справі. 10 січня 2020 року ухвалою Ізяславського районного суду зупинено провадження у справі за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 675/1200/19 за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасування у поземельній книзі запису про державну реєстрацію земельної ділянки та поновлення запису у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки. Ухвалою суду від 21 лютого 2022 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 12 травня 2022 р. постановлено залучити до участі в даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача товариство з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест». Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 22 серпня 2022 р. постановлено залучити до участі у справі № 675/3293/18 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Плужненську сільську раду Хмельницької області (Хмельницька область, Шепетівський район, с. Плужне, вул. Бортника, 7). Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури подав до суду заяву про зміну предмету позову. Заява про зміну предмету позову прийнята судом до розгляду. Ухвалою Ізясласького районного суду Хмельницької області від 27 вересня 2022 року постановлено закрити підготовче провадження у справі № 675/3293/18 за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Плужненська сільська рада Хмельницької області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки, та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Шепетівської місцевої прокуратури Хмельницької області Шудра Ю.В. в судовому засіданні позов підтримала, просить задовольнити. Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Плюх В. в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про слухання справи у відсутності представника, а також подала відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні вимог. У відзиві представник відповідача зазначила, що Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області діяло відповідно до норм чинного земельного законодавства при розгляді заяв гр. [PERSON] , оскільки в поданих клопотаннях гр. [PERSON] повідомляв, що він правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства не скористався. [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце слухання справи, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. [PERSON] подала до суду заяву про слухання справи у її відсутності, покладається на думку суду при розгляді даного позову. Крім того, [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури, в якому просить відмовити в задоволенні вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце слухання справи, відзив на позов заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до суду не подав. Представники третіх осіб Плужненської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області Мартинюк В.Г., Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце слухання справи. З огляду на положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд даної справи по суті за відсутності вказаних учасників справи та їх представників. Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-32899-СГ від 02.12.2016 р., [PERSON] набув право власності на земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0165), що розташована за межами населених пунктів на території М`якотівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-25163-СГ від 23.09.2016 р., затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6825584600:07:051:0212), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області (право власності зареєстровано 10.10.2016 р.). В подальшому, 26.05.2017 р. [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 для [PERSON] . Як встановлено судом з інформації Державного кадастрового реєстратора відділу в Ізяславському районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Заїки П. Л. від 19 березня 2019 року № 10-22-0.25-221/101-19, земельна ділянка з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20 га. 28 листопада 2018 року за відповідачем [PERSON] зареєстровано право власності на вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20 га, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 191174181 від 02 грудня 2019 року. Таким чином, [PERSON] при повторному зверненні до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не повідомив про те, що раніше використав право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства і незаконно набув у власність земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165. [PERSON] придбала вказану земельну ділянку в особи, яка з огляду на зазначені обставини не мала права її отримувати та відчужувати. Земельна ділянка площею 2,000 га з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 вибула із державної власності внаслідок незаконних дій [PERSON] . Звернення прокурора з позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у державну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. Отже, на час подання заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, [PERSON] уже використав право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки за таким видом використання. Оскільки [PERSON] не мав права отримувати і відчужувати земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165, вона незаконно вибула із державної власності. З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обґрунтованим згідно з ч.4 ст. 56 ЦПК України та ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та з урахуванням висновку Великої Палати Верховного Суду, висловленого в постанові від 26 червня 2019 року в справі №587/430/16-ц, є звернення прокурора з позовом до суду в цій справі, оскільки має місце порушення інтересів держави. За змістом ст.ст. 116, 118 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності на земельні ділянки із земель державної або комунальної власності, у тому числі у порядку безоплатної приватизації. На підставі ч. 4 ст. 116 ЗК України передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання. Згідно ч. 1 ст. 121 ЗК України громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара. Оскільки [PERSON] на час отримання у власність спірної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 вже використав своє право на безплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (отримавши у приватну власність земельну ділянку з кадастровим номером 6825584600:07:051:0212), суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ суперечить вимогам ст.ст. 116, 121 ЗК України. У силу ч. 1 ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Таким чином, захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, але не володіє ним, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до незаконно володіючої цим майном особи (у разі відсутності між ними зобов`язально-правових відносин), якщо для цього існують підстави, передбачені ст. 388 ЦК України, які, зокрема, дають право витребувати майно в добросовісного набувача. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. За змістом правового висновку, викладеного в п. 56 постанови Великої Палати Верховного Суду за результатом розгляду справи № 367/2022/15-ц від 29 травня 2019 року, який суд враховує на підставі ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, формування земельних ділянок їх володільцем, зокрема внаслідок поділу та/або об`єднання, зміною інших характеристик не впливає на можливість захисту права власності чи інших майнових прав у визначений цивільним законодавством спосіб. Тому, витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, зміненої власником внаслідок об`єднання з іншою земельною ділянкою в особи, за якою вона зареєстрована на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. З урахуванням наведених вимог закону і встановлених фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що, оскільки [PERSON] всупереч вимогам ст.ст. 116, 118, 121 ЗК України на підставі оспорюваного наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області отримав у власність земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0165 в порядку приватизації неправомірно і не мав права відчужувати її [PERSON] , тому ця ділянка, що розташована за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, вибула із земель запасу державної власності поза волею їх належного розпорядника і позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними. Відповідно до матеріалів справи, листа Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 23.11.2021 р. № 10-22-0.393-587/34-21, земельна ділянка 6822184500:06:007:0200 утворена шляхом об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, в тому числі і земельної ділянки 6822184500:06:007:0165. Відповідно до матеріалів справи також встановлено, що згідно рішення засновника Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» [PERSON] від 02 травня 2019 року № 1 створено Товариство з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» та сформовано статутний капітал товариства за рахунок майнового (негрошового) внеску в сумі 2 846 715 грн. 50 коп., а саме: земельних ділянок, які належать засновнику на праві власності. До статутного капіталу включено, зокрема, земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20 га, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Частка [PERSON] у статутному капіталі товариства становила 100 %. Згідно акту приймання-передачі від 02 травня 2019 року [PERSON] передала, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» прийняло вказану земельну ділянку в якості внеску [PERSON] до статутного капіталу товариства. Будь-які належні та допустимі докази на підтвердження факту реєстрації права власності на зазначену земельну ділянку за Товариством з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» суду не надано. Більше того, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 196446339 від 15 січня 2020 року за Товариством з обмеженою відповідальністю «Поділля Вест» не зареєстровано жодного об`єкта нерухомого майна. Відтак, оскільки відповідач [PERSON] на час розгляду справи в суді є власником об`єднаної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0200 площею 20,00 га, саме у неї на користь держави слід витребувати земельну ділянку площею 2,0000 га в координатах, межах та конфігурації, що була передана наказом № 22-31899-СГ від 02 грудня 2016 року у власність [PERSON] для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у ч. 2 ст. 16 ЦК України. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється також відповідно до ст. 152 ЗК України. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Ефективним способом захисту права власності (речового права) вважається вимога про витребування земельної ділянки з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядку статті 387 ЦК України. На цьому, зокрема, наголошено у пункті 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21. У пункті 72 постанови від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що визначальним критерієм для розмежування віндикаційного та негаторного позовів є відсутність або наявність у позивача володіння майном; відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння; особа, до якої перейшло право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі правомочності власника, включаючи право володіння. У той же час для витребування нерухомого майна оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування не є ефективним способом захисту права власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 911/3681/17 (провадження № 12-97гс19, пункт 38), від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18 (провадження № 12-148гс19, пункт 34), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 74). Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Обраний спосіб захисту цивільного права має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним. У даній справі задоволення позовних вимог про визнання недійсним наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-31899-СГ від 02.12.2016 року не призведе до поновлення прав позивача, відновлення володіння, користування або розпорядження спірною земельною ділянкою, а отже, такі вимоги не є ефективним способом захисту права позивача, яке потребуватиме додаткових засобів судового захисту. Виходячи з обставин справи, належним способом захисту прав позивача є вимоги про витребування майна із чужого незаконного володіння, якщо позивач був позбавлений права володіння (користування) земельною ділянкою. Таким чином, витребування спірної земельної ділянки з володіння відповідача відповідає критерію законності: воно здійснюється на підставі норми статті 388 ЦК України у зв`язку з порушенням органом виконавчої влади низки вимог ЗК України, які відповідають вимогам доступності, чіткості, передбачуваності. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial