Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-20 00:00:00

У серпні 2022 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності у порядку спадкування. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] зазначає, що [INFO] померла мати сторін у справі [PERSON] , яка за життя побудувала та стала власником домоволодіння, що знаходиться у [ADDRESS] . Будівництво вказаного домоволодіння було завершене у 1984 році, але правовстановлюючі документи на нього спадкодавицею виготовлені не були. Позивач та відповідач являються спадкоємцями за законом першої черги після смерті [PERSON] . Із метою оформлення спадщини [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельського Ю. П., однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказане нерухоме майно, що належало спадкодавцеві, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинковолодіння. Посилаючись на те, що оформити свої спадкові права позивач не має можливості, він просить суд визнати за ним у порядку спадкування після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на Ѕ частину будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] . Ухвалою судді від 05 вересня 2022 року прийнято дану позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 08 вересня 2022 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON] про визнання права власності у порядку спадкування. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] зазначає, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті спадщину прийняли сторони. За життя [PERSON] побудувала та стала власником домоволодіння, що знаходиться у [ADDRESS] , однак правовстановлюючі документи на нього спадкодавицею виготовлені не були. У зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельським Ю. П. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказане нерухоме майно. Посилаючись на те, що оформити свої спадкові права [PERSON] не має можливості, він просить суд визнати за ним у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на Ѕ частину будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] . Ухвалою суду від 04 жовтня 2022 року зустрічну позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду судом. Об`єднано в одне провадження зустрічний позов [PERSON] з первісним позовом [PERSON] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Позивач за первісним позовом відповідач за зустрічним позовом [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час і місце слухання справи повідомлений належним чином. Представник позивача за первісним позовом відповідача за зустрічним позовом адвокат Карун В. П. у підготовчому судовому засіданні первісний позов [PERSON] підтримав та просив його задовольнити. Зустрічний позов [PERSON] визнав, подавши відповідну письмову заяву. Відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним позовом [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час і місце слухання справи повідомлений належним чином, надіслав до суду письмову заяву про визнання пред`явленого позову та про слухання даної справи у його відсутності. За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій.\~У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд, заслухавши пояснення представника позивача за первісним позовом відповідача за зустрічним позовом, з`ясувавши позиції сторін, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що первісний позов [PERSON] та зустрічний позов [PERSON] слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Ізяславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 21 жовтня 2021 року. У відповідності до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 18 березня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ізяславського районного управління юстиції Хмельницької області, позивач за первісним позовом відповідач за зустрічним позовом [PERSON] є сином померлої [PERSON] . За змістом свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 07 грудня 1984 року Клубівською сільською радою Ізяславського району Хмельницької області, позивач за зустрічним позовом відповідач за первісним позовом [PERSON] є сином померлої [PERSON] . Із довідки виконавчого комітету Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області № 112 від 07 лютого 2022 року вбачається, що на день своєї смерті спадкодавець [PERSON] була зареєстрована в [ADDRESS] . Разом із нею були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] . За змістом довідки виконавчого комітету Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області № 145 від 21 лютого 2021 року відповідно до запису погосподарської книги № 3 с. Клубівка за адресою: [ADDRESS] [PERSON] дійсно являлася головою домогосподарства. Із повідомлення приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельського Ю. П. за вих. № 332/01-16 від 22 серпня 2022 року, витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 68622346 від 21 лютого 2022 року вбачається, що після смерті [PERSON] приватним нотаріусом Шмигельським Ю. П. заведено спадкову справу № 45/2022. Спадкоємцями першої черги за законом являються її діти [PERSON] та [PERSON] . Із довідки КП «Ізяславське МБТІ» № 51 від 04 січня 2022 року встановлено, що інвентаризаційна вартість будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по [ADDRESS] , становить 44\~907 грн. Повідомленням від 22 серпня 2022 року за вих. № 332/01-16 приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Ю. П. відмовив [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на спірне будинковолодіння, що знаходиться у [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на вказане нерухоме майно. Звертаючись до суду із даними позовами, [PERSON] та [PERSON] вказували на те, що вони не можуть отримати свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] на будинок, що знаходиться у [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа. Відповідно до положень ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. За змістом ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину, або не прийняти її. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У судовому порядку право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності та є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Як встановлено судом, [PERSON] за життя побудувала та стала власником домоволодіння, що знаходиться у [ADDRESS] , однак належним чином не було зареєстровано право власності на нього. Технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] , виготовлено КП «Ізяславське районне бюро технічної інвентаризації» на ім`я [PERSON] та [PERSON] 02 лютого 2022 року. Отже, [PERSON] та [PERSON] , являючись спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] , прийняли спадщину в установленому законом порядку. Відтак, оскільки правовстановлюючі документи на будинковолодіння відсутні, суд вважає, що слід визнати за позивачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом право власності на Ѕ частину спірного будинковолодіння в порядку спадкування за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Тобто, звертаючись до суду з позовом про захист порушених прав, позивач сам визначає особу відповідача, яка, на його думку, порушила його права. Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Доктринальне тлумачення поняття «відповідач» свідчить про те, що це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушує, не визнає або оспорює його права, свободи чи інтереси і тому має бути залучена до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Належними відповідачами у спорах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є інші, окрім позивача, спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем знаходження майна. Саме таку правову позицію виcловив Верховний Суд у постанові від 18 вересня 2019 року (справа № 639/5462/18). Отже, належними відповідачами за первісним та зустрічним позовами у даній справі є саме інші спадкоємці, які прийняли спадщину, тобто сторони по справі. Приймаючи до уваги, що визнання відповідачами пред`явлених позовів не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що дані позови підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved