Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-09 00:00:00

В липні 2022 року [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд: розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований 14 червня 1997 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 347. В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що 14 червня 1997 року між позивачем та відповідачем був укладений шлюб. На дату звернення до суду з даним позовом, малолітні та неповнолітні діти з відповідачем відсутні. Починаючи з грудня 2020 року сімейне життя стало поступово погіршуватись та фактично шлюбні відносини припинились, спільного господарства не ведуть, проживають окремо тривалий час. Подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного. Просить шлюб розірвати. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 вересня 2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання. В судове засідання сторони не з`явились. Позивач [PERSON] подала до суду, через канцелярію, заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі (а.с. 12). Відповідач [PERSON] подав до суду, через канцелярію, заяву про розгляд справи без участі, позовні вимоги визнав у повному обсязі, просить шлюб розірвати (а.с. 13). Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з наявністю письмових заяв від сторін про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявною в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Встановлено, що 14 червня 1997 року позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] зареєстрували шлюб у Ленінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 347 (а.с.4). Малолітніх чи неповнолітніх дітей сторони не мають. Відповідачем не заперечується неможливість примирення з позивачем та визнаються позовні вимоги про розірвання шлюбу, про що надано окрему заяву (а.с. 13). Відповідно до ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1\~ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2\~ст. 104 СК України\~та ч. 3\~ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи встановлені у справі обставини, відсутність підстав для збереження шлюбу між сторонами, визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про розірвання шлюбу обґрунтовані, у зв`язку з чим підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. При цьому, слід зазначити, що відповідно до ч. 1\~ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Відповідно до свідоцтва про шлюб виданого повторно 19 липня 2022 року Новокадацьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), позивач під час державної реєстрації шлюбу з відповідачем, змінила своє дошлюбне прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 4). У вимогах позову, позивачка не просить суд про зміну їй прізвища з набутого під час реєстрації шлюбу на дошлюбне, у зв`язку з чим, суд вважає за доцільним залишити позивачу прізвище набуте під час реєстрації шлюбу з відповідачем « [PERSON] ». Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Згідно ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, підлягає надісланню до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. На підставі вищезазначеного,

Outcome: approved