Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-01 00:00:00

В провадженні Приморського районного суду м.Одеси перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог КП ЖКС «Порто-Франківський», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у якій позивачка просила: -стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на свою користь суму матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 194216 грн; - стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на свою користь суму моральної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 27000 грн.; - стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на свою користь суму завданих збитків та витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді у розмірі 3500 грн.; - стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на свою користь суму сплаченого судового збору. Позов мотивувала тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] . Її квартиру було затоплено, ймовірно залиття відбулось із розташованої вище квартири [ADDRESS] . Вона звернулася до суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] задля визначення розміру шкоди від залиття квартири, за яким вартість склала 194216 грн. Крім того, їй завдано моральної шкоди, яка полягає в порушенні душевного спокою у зв`язку із порушенням звичного устрою життя, зверненні до експертних установ, суду та за отриманням правової допомоги, тощо. Моральну шкоду оцінює у 27000 грн. Щодо збитків, то нею понесено витрати за виконання робіт з оцінки шкоди від залиття квартири в розмірі 3500 грн. 09.10.2017 року позивачкою [PERSON] подано уточнену позовну заяву, за якою просила стягнути солідарно з відповідачів на її користь суму матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири в розмірі 194216 грн.; суму матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 37360 грн.; суму моральної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 54000 грн., суму збитків та витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді у розмірі 6000 грн., стягнути суму сплаченого судового збору. В обґрунтування вказала, що відбулося друге затоплення 27.09.2017 року відповідачами її квартири, у зв`язку із чим, вона знов вимушена була звернутися до суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] задля визначення розміру шкоди від залиття квартири, за яким вартість склала 37360 грн. Заочним рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 23 жовтня 2017 року позовну заяву [PERSON] задоволено частково, стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] суму матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири у розмірі 194216 грн.; суму матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 37360 грн.; суму моральної шкоди, завданої затопленням квартири у розмірі 28000 грн.; суму завданих збитків та витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді у розмірі 6000 грн.; витрати по оплаті судового збору в рівних частках з кожного, усього в загальному розмірі 2915,76 грн. В задоволенні решти вимог відмовлено. До суду 12.03.2019 року надійшла заява представника [PERSON] адвоката Костенко Олени Олександрівни про перегляд заочного рішення від 23 жовтня 2017 року по зазначеній справі. Ухвалою суду від 12.07.2019 року заяву представника\~ [PERSON] \~адвоката Костенко\~Олени Олександрівни \~про перегляд\~заочного рішення\~суду - задоволено. Поновлено [PERSON] строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м.Одеси від 23.10.2017 року. Заочне рішення Приморського районного суду м.Одеси\~\~від 23.10.2017 року по зазначеній справі скасовано і призначено справу до судового розгляду в загальному позовному провадженні з призначенням підготовчого засідання на 16.09.2019\~року. 16.03.2020 року до суду надійшов відзив від відповідачів на позовну заяву, у якому просили відмовити у задоволенні позову. Вказали, що факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі потерпілої та винної особи. Позивачка на підтвердження факту залиття квартири, що трапилося 17.02.2017 року та 27.09.2017 року, надано копії актів, які складені КП «ЖКС Порто-Франківський» за відсутності відповідачів, що позбавило їх можливості подання доказів на їх спростування. Позивачка та/або її представник не висловлювали особисто своїх претензій щодо залиття відповідачами квартири та необхідності відшкодування завданої їй шкоди. Вона також не була присутня 17.02.2017 р. при складенні актів КП «ЖКС Порто-Франківський». У подальшому [PERSON] також не зверталась до них з метою вирішення питання у позасудовому порядку. Вважають, що надані копії актів від 17.02.2017 р.. 27.09.2017 р. не є належними і допустимими доказами. Крім того, у акті обстеження від 17.02.2017 р. не встановлено причини залиття. Вважають доводи позивачки непереконливими. Оскільки наявні в матеріалах справи докази та встановлені на їх підставі обставини справи не підтверджують сукупність необхідних складових для притягнення відповідачів до цивільної відповідальності, а отже, не дають і достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог. В підготовче засідання 16.03.2020 року з`явилися представники позивачки та відповідачів. Представником позивачки заявлено клопотання про виклик свідків. Крім того, просив викликати в судове засідання для надання пояснень експерта. Вказав, що відзив не отримував, про існування ухвали про скасування заочного рішення їм не було відомо. Представник відповідачів вказав, що з вказаним клопотанням не знайомий, просив надати час для ознайомлення. Щодо виклику експерта не заперечував. Просив прийняти відзив на позовну заяву. Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив задовольнити клопотання представника позивачки та викликати в судове засідання експерта; здовольнити клопотання представника відповідачів та прийняти відзив на позов, надати стороні позивача час для надання відповіді на відзив, належним чином засвідчених копій доказів протягом 15 днів. Підготовче засідання відкласти на 18.05.2020 р. Підготовче засідання призначене на 18.05.2020 р. відкладено на 06.07.2020 р. у зв`язку із неявкою сторін, від представників сторін надійшли клопотання про відкладення розгляду справи. 06.07.2020 року через канцелярію суду представником позивачки подано клопотання про долучення письмових доказів. В підготовче засідання 06.07.2020 року з`явився представник позивачки, від представника відповідачів електронною поштою надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Представник позивачки просив долучити до матеріалів справи письмові та електронні докази. Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив задовольнити клопотання представника відповідачів та відкласти підготовче засідання на 28.07.2020 р. В підготовче засідання 28.07.2020 р. з`явилися представники сторін. Представник позивачки просив залучити до матеріалів справи письмові та електронні докази, викликати свідків. Представник відповідачів проти виклику свідків не заперечував. Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив відмовити у задоволенні клопотання про виклик свідків у зв`язку із відсутністю їх адрес; клопотання про долучення доказів задовольнити, оскільки копії цих доказів наявні в справі з початку її розгляду; щодо відеозапису на диску, то суд оцінку всім доказам надасть у рішенні суду. Представником відповідачів заявлено клопотання про витребування доказів, акту від 27.09.2017 р., оскільки він викликає певні сумніви, складений без сторін, підписаний ст. майстром Литвинено, а в акті від 17.02.2017 р. він вказаний як головний інженер, акт повинен бути затверджений начальником КП (підписано неуповноваженою особою). Крім того, просив задовольнити клопотання про призначення повторної судово-будівельно-технічної експертизи. Представник позивачки вказав, що предметом спору є залиття квартири, а не дійсність чи недійсність актів. Щодо експертизи, вказав, що пройшло вже багато часу із затоплення квартири та експертиза вже проводилася. Ухвалою суду\~від 28.07.2020\~року витребувано докази та по\~справі було\~призначено повторну\~судову\~будівельно-технічну\~експертизу,\~на час\~проведення якої\~провадження у\~справі було\~зупинено. Матеріали цивільної справи були повернуті до суду 11.11.2021 року разом із висновком експерта №20-5050 від 25.10.2021 року. Ухвалою суду від 19.11.2021 року поновлено провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 29.11.2021 року. У підготовче засідання призначене на 29.11.2021 року сторони не з`явилися, представник відповідачів [PERSON] на електронну адресу суду надала клопотання про відкладення, розгляд справи відкладено на 17.01.2022 року. У підготовчому засіданні 17.01.2022 року був присутній представник [PERSON] [PERSON] , інші учасники процесу не з`явилися, представник відповідачів [PERSON] на електронну адресу суду надала клопотання про відкладення, розгляд справи відкладено на 14.02.2022 року. У підготовчому засіданні 14.02.2022 року був присутній представник [PERSON] [PERSON] , проти клопотання про відкладення розгляду справи заперечував, інші учасники процесу не з`явилися, відповідач [PERSON] на електронну адресу суду надав клопотання про відкладення, розгляд справи відкладено на 10.03.2022 року. У підготовче засідання призначене на 10.03.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 11.04.2022 року. У підготовче засідання призначене на 11.04.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 16.05.2022 року. У підготовче засідання призначене на 16.05.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 13.06.2022 року. У підготовче засідання призначене на 13.06.2022 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 11.07.2022 року. У підготовче засідання призначене на 11.07.2022 року сторони не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Заяв, клопотань щодо розгляду справи за їх відсутністю суду не було надано. Ухвалою суду від 12.07.2022 року підготовче засідання закрито та призначено справу до судового розгляду на 14.09.2022 року. В судове засідання 14.09.2022 року з`явився представник позивачки адвокат Рибак А.В., інші сторони не з`явилися, про причини не явки суд не повідомляли. Розгляд справи відкладено на 02.11.2022р. В судове засідання 02.11.2022 року з`явився представник позивачки адвокат Рибак А.В., інші сторони не з`явилися, про причини не явки суд не повідомляли. Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги з урахуванням уточнення позову підтримав, просив задовольнити. Просить стягнути з відповідачів шкоду солідарно, оскільки вони є співвласниками квартири. Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, враховуючи пояснення учасників справи, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданим КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості», номер витягу 11496532 від 10.08.2006 року (а.с. 59 том 1). Згідно технічного паспорту, виготовленого 18.04.2006 року КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості», на квартиру [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] , за планом квартири, остання складається з І поверху та підвалу, кількість жилих кімнат 3, загальна площа 195,2 кв.м, жила 95,4 кв.м, підсобна 99,8 кв.м, корисна 195,2 кв.м. На першому поверсі розташовані такі приміщення: №1 площею 38,2 кв.м, №2 21.4 кв.м, №3 7,2 кв.м, №4 3,4 кв.м, №5 5,6 кв.м, №6 3.8 кв.м, №7 36,8 кв.м; у підвальному приміщенні розташовані такі приміщення: №І 5,7 кв.м, №ІІ 3,2 кв.м, №ІІІ 5,2 кв.м, №ІV 19,6 кв.м, № V 17,8 кв.м, №VІ 24,3 кв.м (а.с. 58 том 1). [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного Реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 04.10.2016 року за № 69648400 (а.с. 95-97 том 1). Відповідно до технічного паспорту, виготовленого 22.03.2005 року КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості», на квартиру [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за планом квартири, остання складається з 4 жилих кімнат, загальною площею 119,1 кв.м, жила площею 60,2 кв.м, підсобна 57,6 кв.м, корисна 117,8 кв.м. Жилі і підсобні приміщення квартири розміщені на ІІ поверсі ІІ поверхового будинку, являють собою окрему квартиру, що складається з 4 жилих кімнат, з яких: 1 кімната площею 19,1 кв.м, 2 кімната 26,8 кв.м, 3 кімната 5,3 кв.м, 4 кімната 9,0 кв.м, кухня площею 31,9 кв.м, ванна кімната 7,9 кв.м, коридор 4,9 кв.м, вбудована шафа 0,8 кв.м, кладовка 12,1 кв.м, балкон (лоджія) 1,3 кв.м (а.с. 217-218 том 4). Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 17.02.2017 р., складеного комісією у складі головного інженера виконавця послуг Літвіненко Ю.А., голови комісії майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика) [PERSON] , затвердженого начальником ЖЕО №1 Іваницьким Г.В., 17.02.2017 року в будинку [ADDRESS] , у підвалі, трапилося залиття в кімн пл..25 кв.м., на стелі\~ванної кімнати з гіпсокартону візуально зафіксовано намокання по всьому периметру, а також на стінах\~сліди затікання води та відслойка штукатурного слою. Пошкоджені електроприбори, меблі та власні речі. Залиття відбулось з кв. [ADDRESS] . Конкретні причини залиття встановити не вдалось, оскільки власники квартири [ADDRESS] не було надано доступу. Висновки і рекомендації комісії: власникам квартири [ADDRESS] з чиєї квартири трапилось залиття, необхідно провести загальний технічний огляд систем водопостачання та ліквідувати причини залиття (а.с. 60 том 1). За актом обстеження від 17.02.2017 р., складеного комісією у складі: старшого майстра дільниці №1 [PERSON] , майстра дільниці №1 [PERSON] .. [PERSON] , квартира [ADDRESS] розташована на 1 поверсі 2 поверхового фасадного будинку. В малій кімнаті площею 25 кв.м на стелі\~виконаній із гіпсокартону візуально вбачаються сліди затікання води по всьому периметру, а також на стінах видно затікання води. В результаті затікання води були залиті електроприлади (лампи освітлення), меблі та особисті речі. Ймовірно залиття відбулося із вище розташованої квартири [ADDRESS] . Обстежити квартиру [ADDRESS] та визначити причину затікання вони не видалось можливим, у зв`язку із відсутністю доступу до квартири (а.с. 61 том 1). Згідно Звіту про вартість збитку від затоплення частини трьох кімнатної квартири [ADDRESS] від 20.03.2017 р. складеного ФОП [PERSON] , вбачається вартість збитку, внаслідок затоплення 17.02.2017 р. яка складає 194216 грн. (а.с. 11-57 том 1). На аркушах справи 129-170 том 1 містяться фотокартки пошкоджень квартири, в той же час, суду не відомо з якої квартири вказані фотокартки, відсутня дата їх виготовлення. З вказаних фотокарток вбачається часткове залиття стелі ближче до стіни, відшарування стелі, залиту водою підлогу, плісняву та грибок, в той же час, з вказаних фотокарток вбачається, що приміщення не використовується квартира, а є офісне приміщення. За клопотанням представника позивача, ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19.05.2017 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено атестованому судовому експерту Рапач К.В., на вирішення судової будівельно-технічної експертизи поставлені наступні питання: 1. Якими є причини залиття квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] ? 2. Яке саме джерело залиття квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] ? 3. Затоплення квартири [ADDRESS] відбулось з квартири [ADDRESS] ? 4. Чи могло викликати засмічення димоходу газового котла, залиття квартири [ADDRESS] ? За висновком судової будівельно-технічної експертизи №5-17 від 30.08.2017 року, проведеної судовим експертом Рапач К.В. (а.с. 193-209 том 1), встановлено наступне: По першому питанню: на підставі проведеного дослідження, з урахуванням актів від 17.02.2017 року, складених КП ЖКС "Порто-Франківський" (а.с.60-61), можна зробити висновок, що наявні пошкодження в приміщеннях квартири [ADDRESS] пов`язані із залиттям. Технічний стан, наявність та характер пошкоджень оздоблювальних покриттів вказує на їх залиття. Оскільки доступ до квартири [ADDRESS] для її обстеження не був забезпечений, а відповідно до актів про залиття від 17.02.2017 року конкретної причини залиття встановити не вдалось, визначити причину залиття не надається можливим. По другому питанню: в зв`язку з відсутністю доступу до квартири [ADDRESS] , а також тим, що з часу залиття до часу проведення експертизи пройшов значний період часу, визначити джерело залиття\~квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] не надається можливим. По третьому питанню: в результаті проведеного обстеження виявлено пошкодження оздоблювальних покриттів приміщень квартири [ADDRESS] . Зазначені пошкодження оздоблювальних покриттів, є порушенням п. 3.67 табл. 15 СниП 3.04.01-87 «Ізоляційні і оздоблювальні покриття» та могли виникнути лише внаслідок залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] . По четвертому питанню: Відповідаючи на поставлене питання, можна зробити висновок, що засмічення димоходу газового котла могло викликати часткове залиття квартири [ADDRESS] . Судом встановлено, що 27 вересня 2017 року, квартиру [PERSON] було знову затоплено, що підтверджується комісійним актом\~обстеження від 27\~вересня 2017 року, складеним КП ЖКС\~Порто-Франківський\~та актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27\~вересня 2017 року, складеним КП ЖКС\~Порто-Франківський (а.с. 47-48 том 2). Із зазначених актів вбачається, що 27 вересня 2017 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття в системі холодного водопостачання: квартира [ADDRESS] знаходиться на першому поверсі двоповерхового правоворотнього флігеля будинку, складається з 4 житлових кімнат та підсобних приміщень. В приміщенні площею 15\~кв.м. трапилось залиття, внаслідок чого сталось обвалення стелі на площі 3 кв.м., а також видно сліди затікання води з вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Причиною залиття, аварії що трапилась на системі ЦО, ГВС або ХВП є халатне відношення до системи холодного водопостачання власниками кв. [ADDRESS] ( [PERSON] ) Висновки та рекомендації комісії: виповнити ремонт системи холодного водопостачання в кв. [ADDRESS] та провести додаткове технічне обстеження системи холодного водопостачання для уникнення подальшої можливості залиття квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ). Згідно звіту про вартість збитку від затоплення частини трьох кімнатної квартири [ADDRESS] від 02.10.2017 р. складеного ФОП [PERSON] , вартість збитку, внаслідок затоплення 27.09.2017 р. складає 37360 грн. (а.с. 16-67 том 2). Відповідно до акту про не проживання за місцем реєстрації від 27.12.2017 р., складеного [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані у квартирі [ADDRESS] , але не проживають у квартирі з серпня 2016 року (а.с. 113 том 2). Згідно технічного висновку від 17.02.2017 р. про стан будівельних конструкцій та інженерного обладнання квартири [ADDRESS] , складеного інженером-експертом Громик С.М.: -за результатами технічного обстеження будинку та квартири було встановлено, що середньо ваговий фізичний знос складає близько 45%. Стан конструктивних елементів будинку незадовільний; -пристрій труб для витяжки в стінах із каменю черепашника шляхом штроблення не допускається. Виходячи із отриманих даних візуального огляду, димохід, який розташований в стіні, який виник внаслідок штроблення камня-черепашника та встановлення у ньому витяжки газового котла з квартири розташованої на 1 поверсі, наносить шкоду квартирі, розташованій на другому поверсі. Таким чином, для безпеки мешканців квартири [ADDRESS] витяжку газового котла слід демонтувати із стіни, а штробу закласти каменем або залити бетоном, що надасть можливість, убезпечити мешканців квартири [ADDRESS] від наслідків проходження угарних газів у середину приміщення, що може привести до фатальних наслідків; -при обстеженні інженерних комунікацій в квартирі [ADDRESS] слідів замокання та сирості пов`язаних з витіками не виявлено. Пошкоджень, несправностей технічного обладнання не виявлено; - при дослідженні кухні та сантехнічного вузла витоків та розгерметизацій трубопроводів не виявлено. Трубопроводи знаходяться в задовільному технічному стані; - в цілому квартира [ADDRESS] потребує косметичного ремонту. На рівні перекриття першого поверху проглядаються прогини, що привели до відставання оздоблювальних матеріалів від стяжки. Основною проблемою появи прогибів є демонтаж несущиїх балок та розподільчих стін на рівні нижчих поверхів; - для безпечної експлуатації будинку слід виконати капітальний ремонт будівельних конструкцій (а.с. 114-123 том 2). З листа КП ЖКС «Порто-Франківський» від 23.10.2018 р. за вих. №2803/11 на адвокатський запит, зокрема повідомлено, що 17.02.2017 р. та 27.09.2017 р. аварій на системі водопостачання в парадній будинку [ADDRESS] не відбувалось. [PERSON] , [PERSON] [PERSON] та будь-які інші особи не зверталися до підприємства з приводу фіксації або усунення аварії 27.09.2017 р. на системі водопостачання в парадній будинку [ADDRESS] . Будь-яких аварій чи інших проблем у системі водопостачання в парадній будинку [ADDRESS] за останні роки зафіксовано не було. Жодних скарг чи звернень з цього приводу підприємство не отримувало (а.с. 12-13 том 3). За клопотанням представника відповідачів, ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 28.07.2020 року було призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення судової будівельно-технічної експертизи поставлені наступні питання: 1.Яка причина залиттів квартири [ADDRESS] , що відбулися 17 лютого 2017 року та 27 вересня 2017 року? 2.Яке саме джерело залиття квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] ? 3.Чи могло статися проникнення води у вищевказану квартиру саме з квартири [ADDRESS] та/або з інших технічних причин, місць загального користування (зокрема, комунікацій, розташованих на сходовій клітині парадної тощо/будинку; вентиляційних шахт та димоходів)? 4.Чи могло викликати засмічення димоходу газового котла залиття квартири [ADDRESS] . За висновком експерта повторної судової будівельно-технічної експертизи №20-5050 від 25.10.2021р. проведеної Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України причина залиття квартири [ADDRESS] визначена відповідно до: -акту про залиття від 17.02.2017 р.: є «…конкретні причини залиття встановити не вдалось, оскільки власниками кв. [ADDRESS] не було надано доступу…»; -акту про залиття від 27.09.2017 року «…є халатне відношення до системи холодного водопостачання власниками квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ). Джерелом залиття квартири [ADDRESS] [PERSON] є кв. [ADDRESS] [PERSON] (на ІІ поверсі) по [ADDRESS] відповідно до: -акту про залиття від 17.02.2017 р.: «…залиття відбулося з кв. [ADDRESS] .»; -акту про залиття від 27.09.2017 року … видно сліди затікання води з вище розположеної квартири [ADDRESS] ». У зв`язку з тим, що експертиза проводиться зі значним розривом у часі між залиттями, які відбулися 17.02.2017 р. та 27.09.2017 р., а також відсутність у матеріалах справи будь яких документів (актів тощо), підтверджуючі факти аварій, пошкоджень комунікацій з приміщень загального користування або вентиляційних шахт чи домоходів, категорично відповісти на питання не надається можливим (а.с. 24-34 том 5). Вирішуючи спір суд виходить із наступного. Відповідно до частини другої\~статті 11 ЦК України\~однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша\~статті 1166 ЦК України). Відповідно до положень\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Пунктом 2\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди, про що зазначено у п. 2\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди». Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також, за правилами\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до \~п.\~2.3.6\~Правил утримання\~жилих будинків\~та прибудинкових\~територій,\~що затверджені\~Наказом Державного\~комітету з\~питань житлово-комунального\~господарства від\~17.05.2005\~року №\~76\~"Про\~затвердження Правил\~утримання жилих\~будинків та\~прибудинкових територій" у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно до додатку 4 до п.2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехника; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії (чітко зазначивши причини); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто завдав шкоду); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомленні мешканці квартир, які його також підписують. В абз.2 п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджений\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 за № 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (Додаток 4). Натомість Додаток 4 вимагає\~чітко зазначити причини,\~а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. № ___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін. Додаток 4 Правил при складанні акту вимагає надати висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. Окрім того, акт повинен містити інформацію про ознайомлення мешканців квартир щодо відомостей акту. Відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації(підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника(наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника(наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода(обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Дослідивши подані представником позивачки акти від 17.02.2017 року, від 27.09.2017 року, суд вбачає, що у акті від 17.02.2017 р. вказано про ненадання комісії власниками квартири [ADDRESS] доступу для огляді приміщення, При цьому з боку відповідачів не надано доказів на спростування зазначеного. Суд приймає до уваги висновки повторної судової будівельно-технічної експертизи №20-5050 від 25.10.2021р. щодо причин залиття квартири [ADDRESS] , проте ні цією експертизою, ні висновком судового експерта Рапача не було визначено джерело такого залиття. На підтвердження завданих позивачці збитків, надано звіт про вартість збитків від затоплення частини квартири від 20.03.2017 р. складеного ФОП [PERSON] , за яким вартість збитків, внаслідок затоплення 17.02.2017 р. складає 194216 грн. (а.с. 11-57 том 1) та звіт про вартість збитку від затоплення квартири від 02.10.2017 р. складеного ФОП [PERSON] , вартість збитку, внаслідок затоплення 27.09.2017р. складає 37360 грн. (а.с. 16-67 том 2). За актом обстеження від 17.02.2017 р., комісією встановлено наступні наслідки залиття: в малій кімнаті площею 25 кв.м на стелі виконаній із гіпсокартону візуально видно сліди затікання води по всьому периметру, а також на стінах видно затікання води. В результаті затікання води були залиті електроприлади (лампи освітлення), меблі та особисті речі. Крім того, актом встановлено, що ймовірно залиття відбулося із вище розташованої квартири [ADDRESS] . Обстежити квартиру [ADDRESS] та визначити причину затікання вони не видалось можливим, у зв`язку із відсутністю доступу до квартири (а.с. 61 том 1). В той же час, вирішуючи питання про стягнення з відповідачів на користь позивачки збитків, завданих затопленням 17.02.2017 р., суд враховує, що у звіті про вартість збитків від затоплення частини квартири від 20.03.2017 р. складеного ФОП [PERSON] наведено перелік робіт, необхідних для усунення наслідків затоплення, зокрема вказано про необхідність проведення ремонтних робіт у приміщеннях № 2 (стеля, стіни), приміщення №3 (стеля, стіни), приміщення №4 (стеля), приміщення №5 (стеля, стіни), приміщення №6 (стеля, стіни), приміщення №7 (підлога, електромонтажні роботи, стеля, стіни), підвал (стеля, стіни, сміття). В той же час, згідно розділу 4 звіту, 21.02.2017 р. оцінщик виходив на місце та проводив огляд квартири, встановив, що затоплення відбулося у 5 кімнатах №7 площею 35,8кв.м, №6 площею 9,8 кв.м, №2 площею 21,4 кв.м, №5 площею 5,6 кв.м, №3 площею 7,2 кв.м та підвалі, кімната №V площею 17,8 кв.м, Однак, акт комісії від 17.02.2017 р. не містить відомостей щодо затоплення 5 приміщень, міститься лише вказівка на затоплення ванної кімнати площею 25 кв.м., оцінщиком ФОП [PERSON] не вказано про існування та затоплення такого приміщення. Визначені у звіті необхідні роботи з визначенням їх вартості, на думку суду значно перевищують обсяг робіт, вказаний в акті про залиття, взагалі не могли виникнути з підстав затоплення, зокрема пліснява після одного лише затоплення не з`являється, також як і пробивка та зароблення борізд у підлозі. Таким чином, судом встановлена не відповідність із визначеним звітом необхідними роботами, та актами комісії від 17.02.2017 р. в частині зазначення затоплених приміщень, оскільки за актом комісії від 17.02.2017 р. затоплення відбулося лише в приміщення площею 25 кв.м, при цьому з технічного паспорту не вбачається наявність саме такого приміщення пл..25 кв.м.. З огляду на що, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у вказаній частині. Щодо затоплення 27.09.2017 року, то, судом встановлено, що за актом від 27.09.2017 р. встановлено, що в приміщенні площею 15 кв.м. трапилось залиття, внаслідок чого сталось обвалення стелі на площі 3 кв.м., а також видно сліди затікання води з вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Причиною залиття, аварії що трапилась на системі ЦО, ГВС або ХВП є халатне відношення до системи холодного водопостачання власниками кв. [ADDRESS] ( [PERSON] ). Суд приймає до уваги висновки повторної судової будівельно-технічної експертизи №20-5050 від 25.10.2021р. щодо причин залиття квартири [ADDRESS] . Згідно звіту про вартість збитку від затоплення частини трьох кімнатної квартири [ADDRESS] від 02.10.2017 р. складеного ФОП [PERSON] , вартість збитку, внаслідок затоплення 27.09.2017 р. складає 37360 грн. (а.с. 16-67 том 2). Суд вбачає, що згідно з визначеним у звіті необхідними роботами та матеріалами в приміщенні пл.. 35,8 кв.м. де виникло на площі 3 кв.м. падіння стелі, останні виникли в результаті затоплення, всі визначені у звіті роботи необхідні для усунення наслідків затоплення, яке відбулося 27.09.2017 р. Крім того, проведеними експертизами, з посиланням на акти встановлено, що залиття відбулося із квартири [ADDRESS] . Відповідачами вказаного належним чином не спростовано. З огляду на наведене, суд дійшов висновку про задоволення позову у цій частині. Представник позивачки просив стягнути з відповідачів солідарно кошти, сплачені позивачкою за проведення звітів з дослідження вартості матеріального збитку, завданого затопленням в загальному розмірі 6000,00 грн. Так, витрати, здійснені позивачкою пов`язані з розглядом справи, оскільки саме на підставі звіту встановлено розмір матеріальної шкоди, нанесеної їй. В той же час, з огляду на часткове задоволення позову у частині відшкодування шкоди, витрати, понесені позивачкою на проведення звіту підлягають частковому відшкодуванню, а саме в розмірі 2500,00 грн. за проведення звіту від 02.10.2017р. (договір про проведення оцінки збитків від залиття від 27.09.2017 р., акт приймання-передачі робіт до договору на проведення оцінки збитків а.с. 66-67 том 2). Із приводу відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (стаття 23 ЦК України). Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд вбачає, що в результаті затоплення квартири позивачки, остання зазнала душевних страждань, які полягали у необхідності ремонту власної квартири, при тому, що відповідачі в добровільному порядку відмовляли їй у відшкодуванні шкоди, зміни її звичного режиму життя. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачка обґрунтовано посилається на спричинення їй моральної шкоди. Між тим, ураховуючи вищевказані негативні наслідки і перенесенні моральні страждання та виходячи з принципів справедливості, розумності та достатності, характеру та обсягу заподіяних потерпілому душевних страждань, зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, суд вважає, що\~достатньою компенсацією моральної шкоди у розмірі 12000 гривень, по 4000 грн. з кожного відповідача окремо. Відповідно до\~ст. 55 Конституції України\~права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За положеннями\~ст. 124 Конституції України\~юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Ст. ст.\~15,\~16 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або немайнового права та інтересу. За ст. 6 Конвенції визнається право людини на доступ до правосуддя, а за її ст. 13 на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Згідно\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.\~\~ Відповідно до ч.1\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, доказів, досліджених у судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню,\~суд\~дійшов до висновку, що вимоги позивачки підлягають частковому задоволенню. Згідно ч.ч.1, 2\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на викладене, з відповідачів на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі по 480 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: partial