Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Конкорд 1», в якому просить стягнути з відповідача на її користь заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 292\~072 гривні, що складає вартість виконання ремонтно-будівельних робіт оздоблення пошкодженої квартири та розрахунок пені, а також просить стягнути судовий збір. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в серпні 2013 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є позивач. Вважає, що залиття відбулось з вини відповідача через неналежне утримання будинку. Про даний факт залиття було складено відповідний Акт, який був підписаний уповноваженими особами, а також позивачем. Відповідно до акту сума збитків, завданих позивачу внаслідок залиття складає 100\~000 гривень. Причиною спору між сторонами стало невиконання відповідачем взятого на себе обов`язку виконання відновлювальних робіт, відповідно до гарантійного листа від 10.09.2013 року в строк до 01.02.2014 року щодо проведення відновлювальних ремонтних робіт або відшкодування суми збитків, завданих позивачу внаслідок залиття квартири та пошкодження майна. В липні 2016 року позивачем було направлено на ім`я відповідача вимогу щодо сплати суми збитку, однак до теперішнього часу зобов`язання відповідачем не виконано. Також позивачем надано розрахунок інфляційних втрат, згідно якого витрати за період з 01.11.2013 року по 05.07.2016 року складають 89\~505,70 грн.; пеня за несвоєчасне виконання зобов`язання за період з 01.11.2013 року по 05.07.2016 року становить 94\~528,77 грн.; відсотки за використання коштів за період з 01.11.2013 року по 05.07.2016 року складає 8\~038,36 грн. З огляду на викладене сума боргу, яка підлягає відшкодуванню за невиконання зобов`язань з урахуванням пені, інфляції та 3% складає 292\~072,83 грн. Представником відповідача подано до суду заперечення на позовну заяву, в яких зазначає, що 04.02.2009 року рішенням установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] створено ОСББ «Конкорд-1» та 17.06.2009 року здійснено державну реєстрацію цього ОСББ як юридичної особи. Зазначає, що позивачем не надано належних доказів самого факту залиття його квартири в серпні 2013 року, а також суми заподіяної шкоди. Наданий до суду Акт складений в порушення вимог законодавства, не має затвердження начальником організації, яка надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території. До складу комісії не входить жодна незацікавлена особа, а також голова ОСББ [PERSON] . До вказаного акту не додано фото або відеозйомки із датою та часом знімання факту залиття квартири. Вказує, що позивачем не надано до матеріалів справи висновку проведення незалежної експертизи (дослідження) з визначенням вартості ремонтно-будівельних відновлювальних робіт. Гарантійний лист підписаний не головою ОСББ [PERSON] . Також вказує на невідповідність підпису позивача підпису останньої у довіреності. Також зауважує, що позивач у 2015 році перебувала на посаді голови правління ОСББ «Конкорд-1», що викликає сумніви у достовірності та законності наданих до суду документів. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог. В подальшому представником відповідача подано до суду декілька додаткових пояснень та додаткових заперечень проти позовних вимог, в яких додатково зазначає, що позивачем не надано до суду жодного документального підтвердження його звернення до відповідача, а також підтвердження самого факту неналежного утримання будинку відповідачем та аварійного стану будинку. Також зазначає про неправдивість інформації, зазначеної у Акті. Крім того, зазначає, що відповідно Статуту ОСББ «Конкорд-1» до виключної компетенції загальних зборів членів ОСББ належить затвердження річного кошторису ревізійної комісії, визначення порядку покриття збитків. Однак з 2009 року на загальних зборах ОСББ жодного разу не вирішувалось питання відшкодування збитків власнику квартири [ADDRESS] і протокол з цього приводу не складався. Посилання позивача на гарантійний лист від 10 вересня 2013 року і сам гарантійний лист є незаконними. Право затвердження рішення про відшкодування збитків належить виключно загальним зборам членів ОСББ «Конкорд-1». За наявною в ОСББ інформацією в період з 01.02.2011 року по 14.11.2016 року [PERSON] , який зазначений у Акті, на посаді «теплотехніка» не працював, із заявою про працевлаштування та прийняття на посаду до керівника ОСББ не звертався. В період з 01.02.2011 року по 01.07.2016 року власник квартири [ADDRESS] з будь-якими письмовими заявами, скаргами або актами-претензіями до керівництва ОСББ «Конкорд-1» про залиття квартири або неналежного виконання ними обов`язків по утриманню будинку та прибудинкової території не звертались. Крім того зазначає, що акт, наданий до суду не відповідає чинному законодавству, оскільки не відповідає ні по формі, ні по змісту вимогам. Даний акт складений за участю представника власника, мешканця квартири [ADDRESS] . Наданий акт не містить дані про характер залиття, його причини та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, не підписаний належним складом комісії. Матеріали справи не містять жодних відомостей про мешканців, орендарів чи власників квартири [ADDRESS] . Крім того вважає, що доказів того, що внаслідок залиття було пошкоджено майно позивача саме на певній площі, а також доказів того, що для проведення відновлювально-ремонтних робіт необхідна певна кількість певних матеріалів позивачем судові не надано. Натомість надані позивачем докази на підтвердження факту залиття квартири та розмірам збитків не відповідають вимогам допустимості та достовірності щодо доказування розміру збитків та розміру відшкодування. Наполягає на безпідставності та надуманості позовних вимог. Вважає, що сторона позивача умисно вводить в оману суд про нібито нанесені йому збитки, вирішивши зробити поточний ремонт у квартирі за рахунок коштів ОСББ «Конкорд-1». Представниками позивача також надано до суду декілька додаткових пояснень до позовної заяви, в яких наполягав на обставинах, зазначених у заяві. Вказує, що доказів, які підтверджують профілактичне обслуговування елементів жилого будинку відповідачем не надано. Складовою технічного обслуговування, є, зокрема, планові огляди, які поділяються на загальні та профілактичні. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведені у Правилах утримання житлових будинків та прибудинкових територій. Зокрема, профілактичне обслуговування системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання здійснюється кожні 3-6 місяців. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються у відповідних журналах. Крім того, вказує, що оскільки відповідачі не звертались до незалежної експертизи та не надали своїх заперечень щодо акту, є всі підстави вважати, що вони визнали факт неналежного утримання будинку, внаслідок чого сталося залиття квартири позивача. Наполягає, що обсяг та ступінь пошкоджень зафіксовано актом про залиття, складеним 23.08.2013 року та локальним кошторисом, складеного під час огляду приміщення для встановлення обсягу робіт внаслідок залиття квартири. Щодо повноважень [PERSON] , зазначає, що 13.06.2013 року протоколом загальних зборів призначено [PERSON] керуючим ОСББ «Конкорд-1». На підставі викладеного вважає, що висновки, викладені в додаткових поясненнях представника відповідача ґрунтуються виключно на припущеннях, не підтверджені жодними допустимими доказами, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Також представниками позивача подано заперечення на додаткові пояснення та додаткові заперечення представника відповідача, в яких зазначають, що у зв`язку з неналежним виконанням своїх обов`язків у 2013 році управитель порушив умови договору з обслуговування систем водопостачання, в результаті чого стався прорив труби та згодом залиття власнику було завдано значних матеріальних збитків. Наполягає, що представником позивача до суду було надано кошторис на виконання відновлювальних робіт. Крім квартири позивача, також було залито квартири знизу. На момент залиття квартири в будинку були встановлені оцинковані труби і лише після залиття були змінені на металопластикові. Також зазначає, що документація стосовно господарської діяльності ОСББ «Конкорд-1» до 2015 року не була передана новому керівництву. На підставі викладеного вважає, що висновки, викладені в додаткових поясненнях представника відповідача ґрунтуються виключно на припущеннях, не підтверджені жодними допустимими доказами. Ухвалою судді Дзержинського районного суду м.Харкова Грищенко І.О. від 14.09.2016 року після усунення недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена в провадження судді Цвірюка Д.В. 30.07.2021 року. Ухвалою суду від 07.12.2021 року, постановленою без видалення суду до нарадчої кімнати, за клопотанням представника відповідача заява про витребування у представника позивача доказів по справі (а.с.41-42 том 1), клопотання про допит свідка (а.с.50 том 1), а також клопотання про призначення комплексної почеркознавчої, техніко-криміналістичної експертизи (а.с.79-80 том 1) залишені без розгляду. Представник позивача в судові засідання неодноразово не з`являвся, на відеозв`язок з власних технічних засобів не виходив, про розгляд справи повідомлявся. Представники відповідача просили справу розглянути без участі представника ОСББ «Конкорд-1», проти заявлених позовних вимог заперечували, просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі у зв`язку з безпідставністю вимог. У відповідності до ч.1, 3, 4 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. З цього приводу Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, учасники справи належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу у їхню відсутність за наявними матеріалами справи. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов наступних висновків. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей\~55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. За приписом ч.1ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Частиною 2 ст.13\~та ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторонами по справі у відповідності до ч. 4 ст.83 ЦПК України\~не було повідомлено про неможливість подання доказів у встановлений законом строк. Суд вважає, що кожна із сторін по даній справі була належним чином поінформована про право надати суду будь-які докази для встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, а також прокоментувати їх. Крім того, сторони по справі не були позбавлені можливості повідомити суду й інші обставини, що мають значення для справи. Кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Відповідно до ч.1 ст.12 ЦК України\~особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд. Відповідно до ч. 2 і ч. 3 ст.12 ЦПК України\~учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з п.2, п.4, п.6 - п.7 ч.2 ст.43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Згідно із ч.4 ст.12 ЦПК України\~кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Таким чином, враховуючи вищевикладене та положення ч.8 ст.279 ЦПК України, судом досліджуються письмові пояснення, викладені в заявах по суті і докази, надані до суду. Судовим розглядом справи встановлено та не заперечується сторонами, що станом на серпень 2013 року позивачу [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS] . Утримання та експлуатацію будинку здійснює ОСББ «Конкорд-1». Позивач в своєму позові зазначає, що внаслідок неналежного утримання відповідачем будинку 23.08.2013 року сталось залиття належної їй квартири, в підтвердження чого позивачем надано до суду акт від 23.08.2013 року (а.с.14-16 том 1). Згідно змісту зазначеного акту комісія в складі: управляючого ОСББ «Конкорд-1» Ярового Е.В., теплотехніка [PERSON] , сантехніка [PERSON] , представника власника квартири [PERSON] склала даний акт на предмет залиття квартири позивача. На день обстеження комісія встановила, що квартира [ADDRESS] розташована на 10 поверсі 10 поверхового будинку, 2005 року будівництва, складається з 4 кімнат, залита з технічного поверху. На день обстеження комісія встановила, що квартира залита гарячою водою на рівні 15-20 см., прихожа, хол, спальня №1, кімната для прання, кухня, ванна кімната, залита стеля, стіни, меблі, не працює електропроводка. В результаті обстеження технічного поверху виявлено порив системи гарячого та холодного водопостачання (трубопроводу) загального користування. Згідно акту наявна корозія труб системи гарячого та холодного водопостачання, несвоєчасна заміна труб. Причиною залиття квартири [ADDRESS] є аварія в системі гарячого та холодного водопостачання у зв`язку з несвоєчасною заміною труб загального користування. Акт підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. В акті зазначено про необхідність провести капітальний ремонт за рахунок коштів ОСББ «Конкорд-1» як управителя або залученим ним спеціалізованим будівельним підприємством. Згідно змісту акту розмір завданої шкоди: кімната 31,3 кв.м. (вітальня): деформовані плінтуса 10м, деформовані шпалери, коротке замикання проводки підігріву підлоги; кімната 19,9 кв.м. (спальня): деформовані плінтуса 14м, відшарування шпалер, непридатний стан ламінату (червоне дерево) 20кв.м, деформовані наличники дверей 8 м.п; коридор 2,8 кв.м: залита стеля, деформовані плінтуса 2,5 м, деформовані наличники, деформовано полотно дверей, залита щитова, що призвело до короткого замикання електропроводки, деформований комод для взуття; кухня 26,9 кв.м: деформовані наличники 8 м.п., плінтуса 7 м.п, відпала штукатурка 0,2 кв.м, деформовані нижні короба кухонних меблів, не працює система підігріву підлоги; санвузол 11,6 кв.м: деформовані наличники 8 м.п, не працює система підігріву підлоги; санвузол 8,8 кв.м: деформовані наличники 8 м.п, не працює система підігріву підлоги; хол 32,4 кв.м: залито стелю 8 кв.м, деформовані дерев`яні шафи, замикання електропроводки, не працює система підігріву підлоги, деформовані плінтуса 12 м, коробка дверей, наличники 6 м.п, непридатні шпалери 12 кв.м, деформація корпусних частин меблів; кімната для прання 7,6 кв.м: деформовані наличники 8 м. Перелік відновлювальних робіт: кімната 31,3 кв.м (вітальня): заміна плінтусів 10 м, заміна шпалер 12 кв.м, заміна електропроводки підігріву підлоги; кімната 19,9 кв.м. (спальня): заміна плінтусів 14 м, заміна шпалер, заміна ламінату 20кв.м, заміна наличників 8м; коридор 2,8 кв.м: заміна гіпсокартону стелі, фарбування, заміна плінтусів 2,5 м., заміна наличників 8м, заміна дверного полотна та коробки, заміна щитової; кухня 16,9 кв.м: заміна наличників 8 м, заміна плінтусів 7 м, штукатурка стіни 0,2 кв.м, фарбування стін 15 кв.м, заміна електропроводки підігріву підлоги; санвузол 11,6 кв.м: заміна наличників 8м, заміна електропроводки системи підігріву підлоги; санвузол 8,8 кв.м: заміна наличників 8 м, заміна електропроводки системи підігріву підлоги; хол 32,4 кв.м: заміна гіпсокартону стелі 8 кв.м, фарбування стелі 32,4 кв.м., заміна електропроводки системи підігріву підлоги, заміна плінтусів 12 м, заміна дверної коробки з полотном, заміна наличників 6м, клейка шпалер 12 кв.м, реконструкція корпусних частин меблів; кімната для прання 7,6 кв.м: заміна наличників 8 м. Разом із тим, наданий суду обсяг доказів дає підстави лише припускати заподіяння шкоди за вказаних позивачем обставин. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Наданий позивачем\~акт не\~може бути\~прийнятий судом\~до уваги,\~оскільки складений\~без додержання\~вимог щодо\~такого роду\~актів,\~оскільки до\~складу комісії\~не входили\~представники організації\~(підприємства),\~яка згідно\~з укладеною\~угодою обслуговує\~внутрішньо-будинкові\~системи опалення\~та водопостачання,\~акт не\~затверджений належним\~чином.\~Такий акт\~критично оцінюється\~судом та\~є неналежним\~та недопустимим\~доказом по\~справі. Іншого належно оформленого акту сторонами до суду не надано. При цьому стороною позивача також не додано матеріалів заяви фотозйомки або відео зйомки із зазначенням дати їх виготовлення. Не надано їх представником позивача і в судовому засіданні. Також позивачем (її представником) не надано до суду доказів того, що вона понесла матеріальні затрати щодо проведення ремонтно-відновлювальних робіт. До матеріалів справи надано тільки договір на надання послуг, укладений 28.08.2015 року між [PERSON] та ТОВ «Кессон» (а.с. 7-9 том 1), а також локальний кошторис на будівельні роботи (а.с.109-117 том 1). Зі змісту Договору вбачається, що вартість робіт визначається смітною документацією та складає без НДС 100\~000,00 гривень. При цьому стороною позивача не надано акту прийому-передачі виконаних робіт та чеків (квитанцій) на оплату наданих послуг. Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Стаття 22 ЦК визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому у даному випадку відповідно до ч.1 даної статті збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв`язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Як закріплено у ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. За статтею 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Стороною позивача не надано на протязі часу розгляду справи належних та достатніх доказів наявності факту залиття квартири, судовим розглядом справи факту заливу квартири, яка на праві власності належить позивачу, з вини відповідача, не встановлено. Усі доводи, наведені позивачем, неспроможні та спростовуються вищезазначеним. Натомість представники відповідача не визнали позовні вимоги позивача та категорично заперечували наявність факту залиття квартири позивача 23.08.2013 року. Крім того, позивач не надала достатньо даних в підтвердження вказаного в позовній заяві розміру матеріальної шкоди, клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи з метою визначення суми ремонтно-відновлювальних робіт в зв`язку із залиттям квартири до суду не подавала. Отже, позивачем не доведено розмір задекларованої нею шкоди, якими можуть бути висновки, уповноваженого за законом фахівця - суб`єкта оціночної діяльності, висновки експерта або письмові докази фактичних витрат, понесених ним для відновлення пошкодженого майна. Положеннями ст.89\~ЦПК України\~встановлено,\~що суд\~оцінює докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженні наявних\~у справі\~доказів.\~Жодні докази\~не мають\~для суду\~заздалегідь встановленої\~сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності.\~Суд надає\~оцінку як\~зібраним у\~справі доказам\~в цілому,\~так і\~кожному доказу\~(групі\~однотипних доказів),\~який міститься\~у справі,\~мотивує відхилення\~або врахування\~кожного доказу\~(групи\~доказів). З огляду\~на викладене,\~приймаючи до\~уваги,\~що позивач,\~на виконання\~свого процесуального\~обов`язку не\~надала належних,\~і неспростовних\~доказів на\~підтвердження своєї\~позиції,\~а також\~оцінюючи належність,\~допустимість і\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~враховуючи те,\~що обставини,\~на які\~посилається позивач\~як на\~підставу для\~задоволення позову\~не знайшли\~своє підтвердження\~в судовому\~засіданні,\~суд ухвалює\~рішення про\~відмову у\~задоволенні позову\~у повному\~обсязі за\~його недоведеністю. Будь-яких переконливих і безспірних доказів на підтвердження обставин, з якими як з юридичним фактом пов`язувались матеріально-правові вимоги, стороною позивача не надано, не містять їх і матеріали справи, а обставини, на які позивач посилається, не є достатніми для висновку про наявність цивільно-правових підстав для стягнення з відповідача матеріальної шкоди. Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Європейський суд з прав людини зазначав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23). Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до статті 141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи результат розгляду справи, судовий збір слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed