Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-07 00:00:00

У квітні 2021 року позивач в особі представника за довіреністю, звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, відповідно до якої просив стягнути з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 25 травня 2006 року в розмірі 5426 грн. 03 коп. та сплачений судовий збір. Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, відповідно до кредитного договору № б/н від 25 травня 2006 року [PERSON] отримала кредит, який в подальшому було збільшено до 6900,00 грн. Банк зазначає, що укладаючи договір [PERSON] підтвердила, що підписананею заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг та відповідно підтвердила, що вона повністю проінформована про умови кредитування. [INFO] позичальник [PERSON] померла. Спадкоємцем [PERSON] є відповідач [PERSON] , яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Таким чином, відповідач прийняла спадщину, до складу якої входять кредитні зобов`язання. В квітні 2020 року банком направлена претензія кредитора до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори та 25.05.2020 року тримана відповідь, в якій зазначалось, що спадкоємці померлого позичальника із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк». 31.07.2020 року до спадкоємців позичальника було направлено лист-претензію, згідно якого позивач пред`явив свої вимоги, але жодних дій виконано не було. Станом на дату смерті позичальника заборгованість за кредитним договором № б/н від 25.05.2006 року становить 5426,03 грн., яка складається з заборгованості за простроченим тілом кредиту 5426,03 грн. Посилаючись на викладені обставини, банк просить стягнути з відповідача на свою користь суму боргу спадкодавця в розмірі 5426,03 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 квітня 2021року, головуючим суддею у справі визначено судді Слюсар Л.П., ухвалою якої від 14 травня 2021 року позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05 липня 2021 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів по справі. 18 січня 2022 року позивачем подано уточнену позовну заяву в якій просили суд стягнути із [PERSON] , [PERSON] , який діє в інтересах малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 5426,03 грн. за кредитним договором № б/н від 25.05.2006 року та судові витрати по справі, посилаючись на те, що в процесі розгляду справи судом було встановлено, що останні є правонаступниками померлої [PERSON] . 05 серпня 2022 року позивачем подано позовну заяву про зменшення позовних вимог у зв`язку з частковим погашенням заборгованості та визначені строни по справі, в якій просили суд стягнути із [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в інтересах малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 4426,03 грн. за кредитним договором № б/н від 25.05.2006 року та судові витрати по справі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, натомість в матеріалах справи наявна заява, відповідно до якої просив здійснювати судове засідання без участі представника позивача. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи повідомлені належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованими листами з повідомленнями. Заяв та клопотань до суду не надійшло. В силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що відповідачі не з`явилися до суду повторно без поважних причин. Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд, враховуючи ту обставину, що позивачу та відповідачам були створені належні та достатні умови для подання суду відповідних заяв по суті справи, заяв із процесуальних питань та доказів, відповідач [PERSON] була присутньою в судовому засіданні 22.06.2022 року, вважає, що чергове відкладення розгляду справи порушуватиме розумний строк розгляду цивільної справи, у зв`язку із чим суд вважає за необхідним ухвалити відповідне рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК Україниу зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 25 травня 2006року між ЗАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено договір № б/н, згідно умов якого [PERSON] отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Згідно Статуту від 06 вересня 2019 року, виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 14.06.2018 року, найменування банку змінено на Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що в свою чергу є правонаступником Закритого акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк». [PERSON] згідно укладеного договору № б/н від 25 травня 2006 року звернулася до позивача з метою отримання банківських послуг, та 25 травня 2006року підписала заяву та підтвердила, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг та відповідно підтвердила, що вона повністю проінформована про умови кредитування. Відповідно до укладеного договору, Банком відкрито відповідачу картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі 2400,00 грн. із базовою процентною ставкою по кредитному ліміту на момент підписання договору 3 % на місяць на залишок заборгованості, та надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 6 900,00 гривень. 24 березня 2019 року [PERSON] , [INFO] , померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 26 березня 2019 року, виданого Індустріальним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с. 38). Відповідно до спадкової справи № 401/2019, заведеної державним нотаріусом Шостої дніпровської державної нотаріальної контори Гайворонською Т.О. вбачається, що 01 серпня 2019 року [PERSON] та [PERSON] , який діє як законний представник в інтересах малолітньої дочки [PERSON] , [INFO] , була подана заява про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті дочки та матері [PERSON] , [INFO] . Все спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON] за законом [PERSON] та малолітня дочка [PERSON] приймають (а.с. 86). Згідно листа департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради № 14/5-8408 від 05.08.2019 року станом на 24.03.2019 року за адресою: [ADDRESS] були зареєстровані: [PERSON] , мати - [PERSON] , син [PERSON] . 05.05.2020 року до Шостої дніпровської державної нотаріальної контори надійшла претензія кредитора АТ КБ «ПриватБанк» до спадкоємців [PERSON] щодо погашення боргу спадкодавця в розмірі 5426,03 грн. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості заборгованість за кредитним договором № б/н від 25.05.2006 року, укладеним із [PERSON] , станом на 11.07.2022 року складає 4426,03 грн. прострочене тіло кредиту. 27.06.2022 року в рахунок погашення заборгованості відповідачами було сплачено 1000,00 грн. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України. Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першо статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Оскільки після смерті боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті. Згідно з частиною першою статті 1282 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 1282 ЦК України у разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину і не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. За ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] , який діє в інтересах малолітньої [PERSON] , у встановленому порядку прийняли спадщину після смерті [PERSON] , а відповідач [PERSON] є спадкоємцем першої черги, заяву про відмову від спадщини не подав, на час смерті проживав разом зі спадкодавцем, вважається таким, що її прийняв. Тому, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню боргові зобов`язання спадкодавця в межах вартості успадкованого майна. Враховуючи зазначене, зі спадкоємців [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~який діє\~в інтересах\~малолітньої дитини\~ [PERSON] на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором спадкодавця [PERSON] по 1475,34 грн. з кожного відповідача, в межах вартості успадкованого майна. Вирішуючи питання про судові витрати, суд керується приписами ст. 141 ЦПК України та вважає, що з відповідачів підлягають стягненню на користь позивача судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. тобто по 756,67 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved