Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-23 00:00:00

Заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу, Катеринопільської селищної ради звернувся до суду з позовом\~до\~\~ [PERSON] про стягнення збитків, завданих незаконною порубкою лісу в сумі 13608,28 грн. В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] , [INFO] о 20 год. 00 хв. самовільно, без наявності спеціального дозволу (ордера на видалення зелених насаджень) здійснила незаконну вирубку чотирьох дерев породи акації в адміністративних межах смт. Катеринопіль, Звенигородського району, Черкаської області Катеринопільської територіальної громади. За вказаним фактом, державним інспектором охорони навколишнього природнього середовища Державної екологічної інспекції Центрального округу Лещенком П.А. 07.02.2022 року відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення №01756 за ст. 153 КУпАП. За результатами розгляну вказаного протоколу, [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. 00 коп. За даними постанови про накладення адміністративного стягнення, [PERSON] вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП та ст.40 Закону України «Про рослинний світ», а саме, провела вирубку дерев в лісополосі без дозволу відповідних органів в кількості чотири дерева породи акації діаметром пнів: 23 см, 28 см, 26 см, 57 см, в адміністративних межах смт. Катеринопіль Катеринопільської територіальної громади. Своїми протиправними діями внаслідок незаконної порубки дерев на території Катеринопільської територіальної громади, [PERSON] відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу» з урахуванням індексації, заподіяла державі шкоду на суму 13608 грн. 28 коп., яка на даний час в добровільному порядку не відшкодована. У зв`язку з чим позивач змушений звернутись до суду про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки дерев з [PERSON] . Ухвалою Катеринопільського районного суду Черкаської області від 30 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання та викликом в судове засідання учасників справи. Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Представники Державної екологічної інспекції Центрального округу та Катеринопільської селищної ради для участі в розгляді справи до суду не з`явились, хоча про місце та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився повторно, судом повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду справи шляхом публікації оголошення на веб-порталі суду, причини не явки суду не відомі, заяви, клопотання, відзив на позов відповідач не подав. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 6 ст. 223 ЦПК України наслідки, визначені частинами третьою - п`ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання. З огляду на зазначене, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи по суті в судовому засіданні на підставі наявних у ній доказів. Під час розгляду справи в суді встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 01.10.2021 року в кварталі 103 виділу 1 Катеринопільського лісництва «ДП Звенигородське лісове господарство» виявлено незаконну порубку чотирьох дерев породи акації. Постановою державного інспектора охорони навколишнього природнього середовища Державної екологічної інспекції Центрального округу від 07.02.2022 року № 01756, [PERSON] визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст.\~153\~КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. 00 коп. Постанова набрала законної сили 18.02.2022 року (а.с. 30). Відповідно до квитанції № 3 від 08.02.2022 року, [PERSON] сплачений накладений постановою штраф у сумі 170,00 грн.(а.с. 31). Згідно наданого «ДП Звенигородське лісове господарство» розрахунку збитків від 07.10.2021 року вбачається, що внаслідок незаконної порубки чотирьох дерев породи акація діаметром пнів: 23 см, 28 см, 26 см, 57 см в кварталі 103 виділу 1 Катеринопільського лісництва «ДП Звенигородське лісове господарство», [PERSON] заподіяно збитків державі на суму 13608,28 грн. (а.с. 32-33). Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно зі\~ст. 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони с об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави (ст. 1 Лісового кодексу України). Згідно зі\~ст. 40 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. За положеннями\~ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ»\~спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до\~ст. 69 Лісового кодексу України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 ЗУ «Про рослинний світ»\~передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Положеннями\~ст. 105 Лісового Кодексу України\~передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до\~ст. 41 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно\~ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до\~ст. 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 107 Лісового кодексу України\~передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Підставою для відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (лісовому фонду України) є наявність сукупності наступних обставин: протиправні дії особи; заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу (лісовому фонду України); причинний зв`язок між діями та заподіяною шкодою; вина особи у заподіянні шкоди. Протиправність дій [PERSON] , щодо заподіяння нею шкоди навколишньому природному середовищу (лісовому фонду України), причинний зв`язок між її діями та заподіяною шкодою, а також наявність вини відповідача в заподіянні шкоди знайшли своє повне підтвердження дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами, а саме: копією протоколу про адміністративне правопорушення № 01756 від 07.02.2022 року та копією постанови про накладення адміністративного стягнення № 01756 від 07.02.2022 року, яка не була оскаржена відповідачем у встановленому законом порядку та набрала законної сили. Разом з тим, [PERSON] в добровільному порядку не відшкодувала завдану лісовому господарству України шкоду, тому вказана шкода підлягає стягненню з відповідача на користь держави. Згідно\~платіжного доручення № 1688 від 29.09.2022 року, позивачем понесено витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн., які відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України, суд покладає на відповідача [PERSON] . На підставі наведеного та відповідно до\~ст.1166 ЦК України, ст.ст.\~69,105,107 ЛК України,

Outcome: approved