Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-24 00:00:00

у жовтні 2021 року [PERSON] звернулася у суд з позовом до ТОВ "Аркада - будівництво" про захист прав споживача та стягнення пені. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 29.03.2018 між ТОВ "Аркада-Будівництво" та нею було укладено договір № МП102 купівлі-продажу майнових прав на квартиру, за умовами якого остання приймає (купує) майнові права щодо квартири за адресою: [ADDRESS] , з наступними характеристиками: квартира № 179 , кількість кімнат -1, загальна площа 36,61 кв. м, поверх 23. Загальна вартість майнових прав складає 645 255 грн 64 коп. Відповідно до квитанції № 1 від 02.04.2018 позивачка здійснила оплату майнових прав за вказаним договором у розмірі 645 255 грн 64 коп. Позиівач зазначає, що за умовами укладеного договору продавець (відповідач) повинен передати покупцю (позивачу) об`єкт будівництва у строк до 31 жовтня 2019 року, але цю умову продавець (відповідач) не виконав і до цього часу. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року задоволено позов [PERSON] . Постановлено стягнути з ТОВ "Аркада-Будівництво" на користь [PERSON] пеню в розмірі 223 256 грн 50 коп. Вирішено питання про судові витрати. Позивач вважає, що строк затримки передачі об`єкта у власність покупця (позивача) складає 383 днів (з 08.10.2020 по 27.10.2021), тому відповідно до п. 6.4 договору № МП102 від 29.03.2018 р. відповідач повинен сплатити їй пеню у розмірі 0,1 % від загальної вартості майнових прав на квартиру, зазначеної в п. 3.1 договору, за кожен день затримки, яка становить - 247 130,75 грн. За таких підстав, позивач стягнути з ТОВ "Аркада-Будівництво" пеню у розмірі 247 130,75 грн. Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 03 листопад 2021 року справу передано до Голосіївського районного суду міста Києва для розгляду за підсудністю. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 31 січня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження. (а.с. 27) Відповідач ТОВ "Аркада-Будівництво" відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Судом встановлено, що 29.03.2018 між ТОВ "Аркада-Будівництво" та [PERSON] було укладено договір № МП102 купівлі-продажу майнових прав на квартиру, за умовами якого остання приймає (купує) майнові права щодо квартири за адресою: [ADDRESS] , з наступними характеристиками: квартира № 179 , кількість кімнат -1, загальна площа 36,61 кв. м, поверх 23. Загальна вартість майнових прав складає 645 255 грн. 64 коп. Відповідно п. 3.4.1.1 договору [PERSON] зобов`язалась сплатити частину загальної вартості майнових прав на квартиру у розмірі не менше 100 % у сумі 645 255 грн. 64 коп., що відповідає 36,61 кв.м загальної площі квартири, протягом двох робочих днів з дати укладання цього договору, а ТОВ "Аркада-Будівництво" зобов`язалося передати [PERSON] у власність майнове право на вказану квартиру. Відповідно до п. 3.1 договору загальна вартість майнових прав на квартиру на день укладання цього договору, попередні (проектні) параметри та характеристики визначені п. 2.2 Договору, складає 645 255 грн. 64 коп., у тому числі ПДВ 107 542 грн 61 коп., виходячи з ціни за 1 (один) кв.м загальної площі квартири 17 625 грн.12 коп. Згідно з п. 2.6 договору запланований строк прийняття об`єкта в експлуатацію - 31 жовтня 2019 року. Згідно квитанції № 1 від 02.04.2018 позивачка здійснила оплату вартості майнових прав за вказаним договором у розмірі 645 255 грн 64 коп. (а.с. 10) Даний факт підтверджується також довідкою від 02.04.2018 р. про часткову оплату майнових прав за договором купівлі-продажу майнових прав на квартиру. (а.с. 11) Встановлено, що на день розгляду справи в суді будинок за адресою: [ADDRESS] , не введений в експлуатацію. Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року задоволено позов [PERSON] . Постановлено стягнути з ТОВ «Аркада-Будівництво» на користь [PERSON] пеню у розмірі 223 256,50 грн. Вирішено питання про судові витрати. (а.с. 13) Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 07 жовтня 2022 року змінено рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19.11.2020 року в частині розміру пені, яка підлягає стягненню з ТОВ «Аркада-Будівництво» на користь [PERSON] , зменшивши її суму з 223 256,50 грн. до 100 000 грн., а також в частині судових витрат. В іншій частині рішення суду без змін. Позивач у позові зазначає, що станом на жовтень 2021 року пеня складає 645 255,64 грн. х 0,1 % = 645,25 грн. х 383 (днів на день подання позову) = 247 130,75 грн. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України). Частиною 2 статті 6 ЦК України передбачено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст. 626 ЦК України). Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Метою договору є забезпечення фіксування тих умов, на які сторони погоджуються для врегулювання своїх взаємних прав і обов`язків щодо обраного ними кола відносин. Умови договору та спосіб його вчинення можуть бути визначені сторонами з урахуванням вимог законодавства та із дозволеним відступом від нього, або на таких саме принципах запропоновані однією із сторін. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (ч.1 ст. 638 ЦК України). Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту (ч.1 ст. 527 ЦК України). Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч.1 ст. 530 ЦК України). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч.1 ст. 611 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Встановивши, що прострочення відповідачем ТОВ "Аркада-Будівництво" виконання зобов`язання з введення будинку в експлуатацію є порушенням норм ст.ст. 526, 530 ЦК України, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України) Відповідно до п. 6.4. договору у випадку недотримання запланованого строку прийняття об`єкта в експлуатацію понад 6 місяців від зазначеного в цьому договорі, продавець сплачує покупцю неустойку в розмір 0,1 % від загальної суми вартості майнових прав на квартиру, зазначеної в п. 3.1. договору, за кожен день затримки. У відповідності до характеру і юридичної природи правовідносин сторін, вони ґрунтуються на купівлі за грошові кошти майнових прав на квартиру, що в кінцевому результаті дає право отримати у власність саму квартиру. Невід`ємним елементом правовідносин сторін є використання грошових коштів. З огляду на наведене, позивач має сплатити ціну майнових прав, а відповідач передати йому ці майнові права. Умови договору не суперечать засадам зобов`язальних правовідносин та не порушують національного законодавства. При цьому, пеня вираховувалася позивачем з розміру грошових коштів, які були нею сплачені. Отже для визначення ступеню невчасно виконаного зобов`язання, а відтак і меж відповідальності товариства, базою нарахування пені є грошова одиниця. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ст. 614 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Проценти на неустойку не нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання (стаття 617 цього Кодексу). Згідно із ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів. Ураховуючи вимоги закону та умови договору, відповідач не довів відсутності своєї вини у простроченні зобов`язання. Разом з тим, суд вважає, що сума пені, яку просить стягнути позивач, є надмірно великою порівняно з сумою, яку сплатила позивач з метою придбання квартири. Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. У постанові від 23 березня 2021 року у справі № 921/580/19 Верховний Суд зазначає, що вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен: 1) з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків; 2) об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з: інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеня виконання зобов`язань; причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання; незначності прострочення у виконанні зобов`язання; невідповідності розміру пені наслідкам порушення; поведінки винної особи ( в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки); майнового стану сторін. У вказаній постанові Верховний Суд також вказує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду. Зважаючи на те, що сума пені, розрахована позивачем, є надмірно великою порівняно з сумою, яку сплатила позивач з метою придбання квартири та виходячи з принципів добросовісності, розумності, справедливості та пропорційності, суд вважає можливим зменшити розмір пені до її розумного розміру, а саме до 100 000 грн. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню частково.

Outcome: partial