Jurisdiction: civil
Date: 2022-11-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до акціонерного товариства "Укрзалізниця", в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" про стягнення заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати. Позов обґрунтований наступним. [PERSON] згідно з наказом № 56/ОС від 03.10.2008 року прийнятий учнем електромонтера контактної мережі по 2 розряду в Бобринецький район контактної мережі. Згідно з наказом № 8/ОС від 12.01.2009 року переведений електриком територіальної контактної мережі 3 розряду. У подальшому, згідно з наказом ЕЧВК-0329/ОС від 16.06.2015 року переведений на роботу машиністом автомотриси 5 розряду Бобринецького району контактної мережі. 08.02.2018 року згідно наказу № 2/ОС [PERSON] переведений на роботу машиністом автомотриси по 6 розряду районної контактної мережі по ст. Бобринець та продовжує виконувати вказану роботу до цього часу. 27.07.2015 року за підписом начальника Долинської дистанції електропостачання [PERSON] видано наказ № 177 «Про вид і регламент чергування на пунктах групування, району електропостачання та черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ) Долинської дистанції електропостачання» (далі наказ № 177 від 27.07.2015 року). Згідно з п. 1 наказу № 177 від 27.07.2015 «відповідно до п. 1.2 «Інструкції черговому персоналу району електропостачання залізниць» ЦЕ-0026, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 521-Ц та п. 1.4 «Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць» ЦЕ-0027, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 522-Ц дозволити з 15 жовтня 2015 року по Бобринецькому району контактної мережі (ЕЧК-23) для працівників з правом керування спеціальним самохідним рухомим складом (ССРС) або автомобілем на черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ), по Тимківському району контактної мережі (ЕЧК-23) черговому персоналу по пунктам групування на посту ЕЦ ст. Тимково та черговому персоналу по району електропостачання (ЕЧС-7) на черговому пункту ЕЧС-7 ст. Долинська цілодобове чергування з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику, як заміна цілодобового чергування в разі неможливості його організації через недостатність робочого часу оперативного персоналу при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами. Тривалість зміни при чергуванні з правом відпочинку встановлюється 24 години. Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу. Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин, при цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни, а тривалість відпочинку не може бути меншою 6 годин». Відповідно до п. 4 наказу № 177 від 27.07.2015 року «облік робочого часу проводиться за встановленою журнальною формою з попереднім обов`язковим оформленням початку та закінчення зміни в оперативному журналі, а виклик для чергування на об`єкті або закінчення активного чергування оформлюється в оперативному журналі за часом вказаним у добовій відомості ЕЧЦ-5. Достовірність обліку робочого часу покладається на керівника лінійного підрозділу (цеху)». Таким чином, з 15.10.2015 року підрозділ, у якому працює позивач, був переведений на добове чергування. Починаючи з 15 жовтня 2015 року і до червня 2020 року (коли було відмінене добове чергування) роботодавець не враховував та не оплачував 25 % робочого часу за кожну відпрацьовану добову зміну. Позивач стверджує, що працював безперервно 24 години (з 8 ранку до 8 ранку наступного дня), однак йому зараховували до табелю обліку відпрацьованого часу 18 годин. Відповідно і заробітну плату отримував за 18 годин. Це пояснювалось тим, що начебто 6 годин він відпочивав у спеціально обладнаній кімнаті. Твердження щодо такого відпочинку не відповідає дійсності, оскільки виконання трудових обов`язків не дозволяє йому залишити робоче місце навіть для харчування, не говорячи вже про відпочинок у окремій кімнаті. У структурному підрозділі кімната для відпочинку була облаштована на початку 2020 року. Тобто з жовтня 2015 року до січня 2020 року такої кімнати для відпочинку не існувало. Разом з цим роботодавець рахував за 1 годину добової зміни 0,75 години робочого часу. У даному випадку, роботодавець не забезпечив ведення обліку активної роботи, яка має обраховуватись та оплачуватись без зниженого коефіцієнту. Усі добові чергування були зараховані як 18 годин замість фактично відпрацьованих 24 годин. Однак перебувати у кімнаті для відпочинку позивач не мав права, а тому і застосовувати до його робочого часу коефіцієнт 0,75 не було правових підстав. Після проведених перевірок профкому та управління держпраці, роботодавець здійснив перерахунок активної роботи лише за активну роботу, без якої позивача не могли допустити до робочого місця (медичний огляд, прийняття та здача зміни). Увесь інший час активної роботи не був врахований та оплачений. Таким чином, негативні наслідки за невиконання роботодавцем свого обов`язку з ведення обліку робочого часу поклали не на роботодавця, а на позивача. Позивач вказує, що з жовтня 2015 року до березня 2020 року жодної години його роботи не можна рахувати за коефіцієнтом 0,75, оскільки до січня 2020 року у підрозділі взагалі не існувало кімнати для відпочинку, а після її облаштування вона не відповідала вимогам законодавства щодо диспетчерського зв`язку і перебування в ній призвело б до порушення ним трудових обов`язків. У зв`язку з викладеним позивач звернувся до суду за захистом порушеного права та просив стягнути з відповідача заборгованість по невиплаченій заробітній платі. Розмір заборгованості після коригування розрахунку позивачем обрахований на суму 126471 грн.83 коп. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2022 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено про розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. 14.06.2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача. У відзиві заперечені позовні вимоги в повному обсязі. Зазначено, що відповідно п.1.4 Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць, затвердженої наказом від 02.12.2008 року № 522-Ц, наказу від 10.03.1994 року № 40-Ц «Особливості регулювання робочого часу і часу відпочинку окремих категорій працівників залізничного транспорту, змінами до наказу від 25.02.2010 року № 153-Ц, робота працівників залізничного транспорту, яких безпосередньо пов`язана із забезпеченням безпеки руху поїздів і обслуговуванням пасажирів» та «Положенням про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома», затвердженого Наказом Укрзалізниці від 17.05.2002 року № 255-Ц (зміненого «Положення про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома», затвердженого наказом AT «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» від 18.04.2019 року № 268) по виробничому підрозділу служби електропостачання «Долинська дистанція електропостачання» РФ «Одеська залізниця» AT «Укрзалізниця» з 15 жовтня 2015 року було дозволено організувати чергування на об`єкті з правом відпочинку по району контактної мережі ст. Бобринець (ЕЧК-23), відповідно наказу № 177 від 27.07.2015 року. Час чергування на об`єкті згідно з графіком змінності починається з 20-00 до 24-00 години та з 00-00 до 20-00 години наступного дня (протягом добового чергування) зараховувався до робочого часу у кількості 18 годин (24x0,75=18) та оплачувався з розрахунку годинної тарифної ставки машиніста автомотриси відповідного розряду. Фактично по району контактної мережі ст. Бобринець такий режим чергування застосували з 01 липня 2016 року. Працівники району контактної мережі з метою скорішої організації чергування з правом відпочинку на об`єкті самостійно організували та облаштували кімнату відпочинку, а саме принесли ліжка, ковдри. Диспетчерським зв`язком та визивною сигналізацією (селектор з ЕЧЦ) обладнано кімнату чергового по району контактної мережі, яка знаходиться неподалік гаражу для автомотрис, кімнати відпочинку, трохи далі - кімнати для прийому їжі (яка обладнана холодильником, мікрохвильовою піччю, електрочайником, електричною плитою), роздягальні, душової та кімнати для сушіння одягу. За період чергування ( 01.07.2016 - 01.06.2020) по район) контактної мережі ст. Бобринець не зафіксовано жодного випадку, що черговий машиніст автомотриси не вийшов на зв`язок до енергодиспетчера (ЕЧЦ-5) після його виклику по селекторному зв`язку. Офіційних скарг від працівників (в т.ч. від [PERSON] ) до керівництва дистанції щодо умов чергування та відпочинку до лютого 2020 року не надходило, що розцінювалось, як принцип мовчазної згоди працівників (установлено Постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 2010 року № 77 «Деякі питання застосування принципу мовчазної згоди»). По виробничому підрозділу служби електропостачання «Долинська дистанція електропостачання» РФ «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» щорічно здійснюються перевірки, в тому числі і на скаргу [PERSON] , провідними спеціалістами з соціального захисту, праці і зарплати Знам`янського теркому профспілки, де було виявлено порушення стосовно оплати активної роботи, яке усунено (донараховано та виплачено у подвійному розмірі), відповідно наказів по виробничому підрозділу служби електропостачання «Долинська дистанція електропостачання» № 103 від 30.03.2020 року виплачено в березні 2020 року та № 40 від 29.01.2021 року виплачено в січні 2021 року. Наказом № 77 від 05.03.2020 року відмінено з 01.06.2020 року цілодобовий графік чергування змінних працівників дистанції в одну особу (тривалістю зміни 24 години з правом відпочинку на об`єкті та вдома). Розроблено Положення про облік Активної роботи, яке затверджено наказом по дистанції № 257 від 07.08.2020 року. В зв`язку зі списанням документації за 2016 рік її надання неможливе, а саме: графіки змінності робочого часу за 2016 рік; табелі обліку використання робочого часу за 2016 рік. Зазначено, що до чергового пункту району контактної мережі входять також адміністративні та побутові приміщення, в тому числі: кімната відпочинку, кімната для прийому їжі, роздягальня, душова кімната, туалет і т.п., а отже теж є робочим місцем працівника. Тому перебування працівника у кімнаті для прийому їжі для приймання їжі, у кімнаті для відпочинку - під час відпочинку не є відлученням працівника із робочого місця. Згідно Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць ЦЕ-0027: Пункт 2.8. «Черговий не має права (навіть і по закінченню часу чергування) припиняти роботу до здачі чергування. Про неявку зміни, а також у випадку раптового захворювання чергового до закінчення зміни він повинен повідомити енергодиспетчера та начальника району контактної мережі і діяти далі за їх вказівкою. Начальник району контактної мережі повинен прийняти міри щодо забезпечення термінової заміни чергового.» Тобто, заборона залишення роботи до приходу змінного працівника означає, що працівник не може самовільно залишити черговий пункт району контактної мережі і піти додому до передачі зміни іншому змінному працівнику. Позивач [PERSON] невірно трактує поняття «залишення роботи» (в кінці зміни). Так як кімната відпочинку також є робочим місцем чергового працівника (машиніста автомотриси), то перебування в ній під час відпочинку не вважається залишенням роботи. Працівник в такому випадку перебуває в режимі чергування на об`єкті із правом відпочинку. В судовому засіданні 01.12.2022 року позивач та представник позивача позов підтримали. В судове засідання 09.11.2022 року представник позивача надав додаткові письмові пояснення, в яких скоригував розмір нарахованої заробітної плати та компенсації з урахуванням викладених у відзиві зауважень. Крім того, зазначив про те, що диспетчерським зв`язком та визивною сигналізацією обладнано кімнату чергового, а не кімнату для відпочинку. Зазначене є грубим порушенням п. 3 Положення про порядок та умови організації чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома, затвердженого наказом Укрзалізниці від 17.05.2002 року № 255-Ц, п. 2.2 Положення про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома, затвердженого наказом АТ «Укрзалізниця» від 18.04.2019 року № 268, п. 1 наказу начальника Долинської дистанції електропостачання № 177 від 27.07.2015 року. Усі вищевказані акти імперативно вказують про необхідність встановлення диспетчерського зв`язку з кімнаті для відпочинку. Відсутність такого зв`язку призводить до неможливості перебування там чергового машиніста, оскільки ним буде порушено свої трудові обов`язки щодо безперервного перебування на зв`язку з диспетчером Вказав, що сума заборгованості з урахуванням виплачених відповідачем коштів складає 126 471 грн.83 коп. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі відповідача. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши надані докази, вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, судом з наданих доказів встановлено, що [PERSON] згідно з наказом № 56/ОС від 03.10.2008 прийнятий учнем електромонтера контактної мережі по 2 розряду в Бобринецький район контактної мережі. Згідно з наказом № 8/ОС від 12.01.2009 року переведений електриком територіальної контактної мережі 3 розряду. Згідно з наказом ЕЧВК-0329/ОС від 16.06.2015 року [PERSON] переведено на роботу машиністом автомотриси 5 розряду Бобринецького району контактної мережі. 08.02.2018 згідно наказу № 2/ОС був переведений на роботу машиністом автомотриси по 6 розряду районної контактної мережі по ст. Бобринець. 27.07.2015 року начальником Долинської дистанції електропостачання [PERSON] видано наказ № 177 «Про вид і регламент чергування на пунктах групування, району електропостачання та черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ) Долинської дистанції електропостачання» (далі наказ № 177 від 27.07.2015 року). Згідно з п. 1 наказу № 177 від 27.07.2015 року «відповідно до п. 1.2 «Інструкції черговому персоналу району електропостачання залізниць» ЦЕ-0026, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 521-Ц та п. 1.4 «Інструкції черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць» ЦЕ-0027, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02 грудня 2008 р. № 522-Ц дозволити з 15 жовтня 2015 року по Бобринецькому району контактної мережі (ЕЧК-23) для працівників з правом керування спеціальним самохідним рухомим складом (ССРС) або автомобілем на черговому пункті контактної мережі (ЧПКМ), по Тимківському району контактної мережі (ЕЧК-23) черговому персоналу по пунктам групування на посту ЕЦ ст. Тимково та черговому персоналу по району електропостачання (ЕЧС-7) на черговому пункту ЕЧС-7 ст. Долинська цілодобове чергування з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику, як заміна цілодобового чергування в разі неможливості його організації через недостатність робочого часу оперативного персоналу при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами. Тривалість зміни при чергуванні з правом відпочинку встановлюється 24 години. Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу. Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин, при цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни, а тривалість відпочинку не може бути меншою 6 годин». Відповідно до п. 4 наказу № 177 від 27.07.2015 року «облік робочого часу проводиться за встановленою журнальною формою з попереднім обов`язковим оформленням початку та закінчення зміни в оперативному журналі, а виклик для чергування на об`єкті або закінчення активного чергування оформлюється в оперативному журналі за часом вказаним у добовій відомості ЕЧЦ-5. Достовірність обліку робочого часу покладається на керівника лінійного підрозділу (цеху)». По району контактної мережі ст. Бобринець такий режим чергування застосовувався з 01 липня 2016 року, про що повідомлено відповідачем та не заперечено позивачем. Таким чином, з 01.07.2016 року підрозділ, у якому працює позивач, був переведений на добове чергування. У наказі № 177 від 27.07.2015 року вказано, що добове чергування з правом відпочинку у спеціально обладнаній кімнаті, обладнаній пристроями виклику дозволяється при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням, що передбачається нормативними вимогами (п. 1). Нормативні вимоги до такої спеціально обладнаної кімнати для відпочинку встановлені у Положенні про порядок та умови організації чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома, затвердженого наказом Укрзалізниці від 17.05.2002 року № 255-Ц (далі Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року). Так, п. 3 Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року передбачено, що «чергування на об`єктах, з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті, запроваджується на об`єктах, які обладнані автоматикою, телеуправлінням, пожежною сигналізацією. Крім того, кімната для відпочинку повинна бути обладнана визивною сигналізацією, диспетчерським зв`язком, ліжком з повним комплектом постільної білизни, шафою, чайником та електроплиткою для підігрівання їжі, холодильником, місце користування якими повинно відповідати вимогам протипожежної безпеки. Чергування в денний та нічний час в спеціально обладнаній кімнаті зараховується до робочого часу з розрахунку 1 година чергування за 0,75 год. робочого часу. Загальна тривалість робочого часу за зміну (активна робота з чергуванням) не може перевищувати 18 годин. При цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня чи зміни. Після добового чергування надається відпочинок не менше 48 годин». Отже, з наведених положень наказу № 177 від 27.07.2015 року та Положення №255-Ц від 17.05.2002 року можна зробити наступні висновки: 1) для запровадження добового чергування з правом відпочинку на об`єкті має бути облаштована спеціальна кімната для відпочинку; 2) є нормативно закріплені вимоги для такої кімнати, першою з яких названі визивна сигналізація та диспетчерський зв`язок; 3) чергування у цій спеціальній кімнаті зараховується з розрахунку 1 година чергування за 0,75 годин робочого часу; 4) керівник підрозділу має забезпечити ведення обліку часу активної роботи та чергування в кімнаті для відпочинку. В подальшому робочий час зараховується або 0,75 год. за 1 годину при чергуванні в кімнаті для відпочинку, або 1 година за 1 годину при активній роботі. У подальшому, наказом АТ «Укрзалізниця» від 18.04.2019 року № 268 визнано таким, що втратило чинність положення № 255-Ц від 17.05.2002 року та введено в дію Положення про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома (далі - Положення 18.04.2019 року № 268). Положенням 18.04.2019 року № 268 передбачено, зокрема: «2.1. Режим чергування на об`єкті з правом відпочинку в спеціально обладнаній кімнаті може запроваджуватись на об`єктах, які обладнані автоматикою, телеуправлінням, пожежною сигналізацією. 2.2. Кімната для відпочинку при чергуванні обладнується визивною сигналізацією, диспетчерським зв`язком, ліжком з повним комплектом постільної білизни, шафою, чайником, холодильником, приладом для підігрівання їжі, місце розташування яких повинно відповідати вимогам протипожежної безпеки та санітарної гігієни. 2.3. При чергуванні на об`єкті за 1 годину чергування до робочого часу працівника зараховується 0,75 годин, які оплачуються з розрахунку встановленої тарифної ставки (посадового окладу). Аналогічно зараховується до оплати тривалість чергування у вечірні та нічні години. 2.4. Загальна тривалість робочого часу працівника за зміну (активна робота з часом чергування, зарахованим до робочого часу) не може перевищувати 18 годин. При цьому активна робота не може перевищувати тривалості робочого часу дня (8 годин) чи зміни (12 годин). 3.3. Активною роботою є виконання працівником робіт, передбачених його трудовими обов`язками, в тому числі виконання аварійних і невідкладних робіт. 4.2. Початок і закінчення чергування, перерви для відпочинку і харчування протягом зміни встановлюються Правилами внутрішнього трудового розпорядку підрозділу. 4.4. Облік активної роботи, що виникає при чергуванні на об`єктах та вдома, проводиться за встановленим у підрозділі порядком». Знам`янським теркомом профспілки на підставі заяв працівників щодо порушення трудового законодавства була проведена перевірка дотримання трудового законодавства. За наслідками перевірки була складена довідка про результати перевірки виробничого підрозділу служби електропостачання «Долинська дистанція електропостачання» регіональної філії «Одеська залізниця» від 28.02.2020 року (помилково вказано 28.02.2019 року). У зазначеній довідці зокрема вказано: 1.1. По ЕЧК-23 застосовується добове чергування на об`єкті для машиністів автомотриси. Кімната для відпочинку (на другому поверсі адміністративної будівлі) не відповідає вимогам п. 2.2. Положення № 268: - визивною сигналізацією та диспетчерським зв`язком не обладнана; - згідно інвентаризаційного списку бухгалтерії ЕЧ-5 станом на 20.02.2020 ліжка на обліку не числяться; - по бухгалтерському обліку «ковдра зимова» по ЕЧК-23 не значиться; - кімната відпочинку потребує ремонту; - порядок про прання та періодичність заміни білизни внутрішніми документами не визначений; - харчування черговими машиністами автомотриси провадиться в кімнаті для приймання їжі, що розташована на 1-му поверсі; 1.2 По виробничому підрозділу не розроблений порядок обліку активної роботи, що виникає при чергуванні на об`єкті та вдома (порушення п. 4.4 Положення № 268. Додається письмове підтвердження інженера з нормування праці [PERSON] про відсутність в ЕЧ-5 розробленого порядку з обліку активної роботи при чергуванні на об`єкт та вдома. 1.3. Початок і закінчення чергування на об`єкті та вдома, перерви для відпочинку і харчування протягом зміни Правилами внутрішнього трудового розпорядку дистанції не встановлені. 2.1 Для добового чергування на об`єкті ЕЧК-23, графіки змінності на машиністів автомотриси складаються по 18 годин за зміну, з розрахунку чергування з правом відпочинку за 1 годину до робочого часу зараховується 0,75 год., при цьому час активної роботи для виконання безпосередніх обов`язків взагалі не передбачається. Враховуючи викладене, спеціаліст з соціального захисту, праці і зарплати Знам`янського теркому профспілки [PERSON] , який склав довідку, зробив висновок, що «у зв`язку з тим, що організація добового чергування на об`єкті з правом відпочинку для машиністів автомотриси дистанції … ЕЧК-23 ст. Бобринець …, що здійснюють обслуговування устаткування залізничного транспорту для його безперебійної роботи та забезпечення безпеки руху поїздів не відповідає умовам розд. 2 (п.п. 2.1, 2.2, 2.4, 25) та розд. 4 (п.п. 4.2, 4.4) Положення про організацію чергування працівників залізничного транспорту на об`єкті та вдома, затвердженого наказом АТ «Укрзалізниця» від 18.04.2019 року № 268, - призвело до порушень законодавства з праці, пропонується відмінити його застосування». У лютому 2021 року Управлінням держпраці у Кіровоградській області був проведений позаплановий захід державного нагляду щодо додержання вимог законодавства у сфері праці, за наслідками якого складено Акт від 09.02.2021 року № КР0921/223/АВ. У вказаному акті на арк. 4 зазначено наступне: «в підрозділі за період січень 2017 по травень 2020 років не дотримувались вимог ч. 2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» щодо забезпечення достовірного обліку виконуваної працівником роботи (відпрацьованого часу). Так, згідно графіків змінності та табелів обліку робочого часу змінних чергових по ЕЧК-23 [PERSON] з січня 2017 по червень 2020 років виходив на роботу на об`єкт з 20-00 до 24-00 години та з 00-00 до 20-00 години наступного дня, що за графіком зміни становило 24 годин, а саме добу, але до робочого часу зараховувалося 18 годин. Наприклад, згідно графіку змінності та табелю обліку робочого часу змінних чергових по ЕЧК-23 за жовтень 2017 року [PERSON] 01 жовтня 2017 року вийшов на роботу з 20-00 годин та закінчив роботу 02 жовтня 2017 року в 20-00 наступного дня, що за графіком зміни становило 24 години, а саме добу, але до робочого часу зарахувалося 18 годин. Різниця в 6 годин ні в графіку, ні в табелі не значиться». Таким чином, факт порушення законодавства про оплату праці був встановлений при проведенні відповідних перевірок. Разом з тим, у довідці від 28.02.2020 року вказано, що з причини відсутності обліку тривалості активної роботи в період добового чергування машиністами ССРС (ЕЧК-23), в ході перевірки проведений розрахунок часу активної роботи для перевірки повноти нарахованого заробітку, а саме: - час проходження перед рейсового та після рейсового медичних оглядів машиністом автомотриси, що зараховується до робочого часу в період добового чергування, витрачається не більше однієї години…; - по 0,5 години (розрахункова), що витрачається при прийманні та здачі чергування; - вибірка фактичного часу активної роботи з маршрутів машиніста ССРС за час виїздів при добовому чергуванні; - інший фактично витрачений час активної роботи в період чергування на об`єкті ЕЧК-23 та за період відряджень на ЕЧК-27 (ст. Шарівка) для добового чергування, - визначити неможливо, з причини відсутності порядку його обліку локальними внутрішніми документами. Внаслідок цього зроблено висновок, що позивачу у 2019 році не було враховано 59,89 год. на суму 4 842,59 грн. Так само, в акті управління держпраці від 09.02.2021 року № КР0921/223/АВ вказано про перерахунок заробітної плати за 2017, 2018 та 2020 роки на загальну суму 15 383,85 грн. Вказаний обрахунок позивач обґрунтовано вважає неповним, оскільки під час його проведення взято до уваги лише необхідність проходження позивачем медичних оглядів та приймання і здачі зміни. Увесь інший час позивач перебував у кімнаті для відпочинку і не виконував будь-яких своїх трудових обов`язків. Суд погоджується з доводами позивача про те, що за характером своїх трудових обов`язків він не мав права на відпочинок під час добової зміни. Так, початок і закінчення чергування, перерви для відпочинку і харчування протягом зміни встановлюються Правилами внутрішнього трудового розпорядку (п. 2 Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року та п. 4.2 Положення 18.04.2019 року № 268). Правила внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців Долинської дистанції електропостачання Одеської залізниці затверджені на конференції трудового колективу 22 лютого 2011 року. Пунктом 5.2 Правил передбачено для всіх змінних працівників, для працівників з роздробленим і неповним робочим днем, для яких облік робочого часу ведеться по шестиденному робочому тижні, тривалість щоденної роботи (зміни), у тому числі початок і закінчення щоденної роботи і перерви для відпочинку і прийому їжі, визначається графіками змінності, затвердженими адміністрацією за узгодженням із профкомом з дотриманням установленого місячного підсумованого обліку робочого часу з тим, щоб тривалість робочого часу за обліковий період не перевищувала нормального числа робочих годин за місяць (абзац 1). У абзаці 4 п. 5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку вказано, що робітники, які працюють за змінним графіком роботи не мають права відлучатися з робочого місця для відпочинку та прийому їжі. Під час виконання своєї роботи, окрім Правил внутрішнього трудового розпорядку, обов`язки позивача регламентовані, зокрема, Інструкцією черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02.12.2008 року № 522-ц, правилами внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців Долинської дистанції електропостачання Одеської залізниці, Інструкцією з охорони праці № 1.06 для машиніста (помічника машиніста) автомотриси, робочою інструкцією машиністу спеціального самохідного рухомого складу (ССРС) (машиністу автомотриси) та іншими нормативно-правовими актами. Згідно з п. 1.2 Інструкції з охорони праці № 1.06 для машиніста (помічника машиніста) автомотриси, робочим місцем машиністів дрезин, автомотрис та їх помічників в залежності від виду виконуваної роботи може бути: - кабіна дрезини (автомотриси); - площадка дрезини (автомотриси); - залізнична колія станції і перегону; - черговий пункт району контактно мережі. Варто відзначити, що вказаний перелік є вичерпним і кімнати для відпочинку у ньому немає. Також, вищевказана Інструкція № 1.06 передбачає наступне: 1.6 Для всіх змінних працівників, якими є машиністи дрезини (автомотриси) облік робочого часу яких ведеться за шестиденним робочим тижнем, тривалість щоденної роботи (зміни), в тому числі початок і закінчення щоденної роботи, перерва для відпочинку і прийому їжі, визначається графіками змін, затверджених адміністрацією за погодженням з профкомом з дотриманням встановленої тривалості робочого часу за тиждень або інший обліковий період. 1.8. Машиністу дрезини (автомотриси) повинна бути надана можливість приймання їжі протягом робочого часу, так як за умовами виробництва перерву для відпочинку та харчування встановити не можна. 1.9. Машиністу дрезини (автомотриси) забороняється залишати роботу до приходу змінного працівника. У разі неявки змінного працівника, машиніст (помічник машиніста) заявляє про це старшому по роботі, який зобов`язаний негайно вжити заходів до заміни змінника іншим працівником. 3.1 Черговому машиністу забороняється залишати черговий пункт, переривати чергування без узгодження з енергодиспетчером і допускати перебування на черговому пункті сторонніх осіб. Крім цього, ряд обов`язків, покладених на машиніста Інструкцією № 1.06 не дозволяє покидати черговий пункт і бути не на зв`язку з диспетчером. Зокрема, 3.2. Черговий машиніст під час чергування зобов`язаний робити наступне: б) передати енергодиспетчеру заявки, повідомлення та отримати від нього накази встановленого змісту; г) при отриманні повідомлень про порушення нормальної роботи контактної мережі, пристроїв електропостачання СЦБ з`ясувати, по можливості, деталі про місце, характер і розміри пошкодження, після чого негайно повідомити енергодиспетчера і начальника району контактної мережі і діяти далі за їх вказівкою Вжити заходів до виклику і збору аварійної бригади відповідно до порядку відновлення пошкодженої контактної мережі електрифікованих залізниць; д) стежити за справним станом усіх видів зв`язку і не дозволяти користуватися ними для приватних переговорів. При втраті зв`язку з енергодиспетчером вжити заходів до відновлення зв`язку, використовувати міський (місцевий) залізничний зв`язок, найближчий телефонний пункт, посильного і т.п.; ж) за наказом енергодиспетчера виконувати перемикання і брати участь в заземленні контактної мережі і ПЛ, автоблокування. За наявності таких трудових обов`язків, працівник під час свого чергування зобов`язаний постійно перебувати на зв`язку з енергодиспетчером і не має права переривати такого зв`язку. Відлучитися з робочого місця до кімнати відпочинку працівнику прямо заборонено п. 1.8 Інструкції 1.06 і зробити цього без передання зміни іншому черговому категорично забороняється. Кімната для відпочинку, яка облаштована у підрозділі, не мала визивної сигналізації та диспетчерського зв`язку, а тому перебування у ній призвело б до порушення позивачем обов`язків не покидати черговий пункт і перебувати на зв`язку з енергодиспетчером. Крім цього, Інструкцією черговому персоналу району контактної мережі електрифікованих залізниць, затвердженої наказом Укрзалізниці від 02.12.2008 року № 522-ц передбачено: 2.8. Черговий не має права (навіть і по закінченню часу чергування) припиняти роботу до здачі чергування. 3.1 Черговому забороняється залишати черговий пункт, переривати чергування на дому та об`єкті без узгодження з енергодиспетчером і допускати перебування на черговому пункті сторонніх осіб. Аналогічний обов`язок встановлений у робочій інструкції машиністу спеціального самохідного рухомого складу (ССРС) (машиністу автомотриси) (п. 3.3). Оскільки у кімнаті для відпочинку не було обладнано визивної сигналізації та диспетчерського зв`язку, то перебування у ній під час чергування призвело б до порушення вищевказаних обов`язків. Обґрунтованими також є доводи щодо обліку активної роботи. Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року встановлює, що при чергуванні в спеціально обладнаній кімнаті за 1 годину чергування зараховується 0,75 год. робочого часу (п. 3). Пунктом 6 Положення № 255-Ц від 17.05.2002 року передбачено, що облік активної роботи проводиться за встановленою журнальною формою. Достовірність обліку робочого часу покладається на керівника підприємства (структурного підрозділу). Тобто, з викладеного можна зробити висновок, що виконання безпосередніх своїх обов`язків працівником поза спеціально обладнаною кімнатою для відпочинку, зараховується за загальними правилами без застосування коефіцієнта 0,75. Аналогічно і в наказі № 177 від 27.07.2015 зазначено, що чергування з правом відпочинку дозволяється виключно при умові укомплектування кімнати чергового відповідним обладнанням та пристроями виклику, що передбачається нормативними вимогами. При цьому, на керівника підрозділу покладено обов`язок ведення обліку часу активної роботи. Так само, ч. 2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» покладає саме на роботодавця обов`язок забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи. У даному випадку роботодавець не забезпечив ведення обліку активної роботи, яка має обраховуватись та оплачуватись без зниженого коефіцієнту. Добові чергування позивача були зараховані як 18 годин замість фактично відпрацьованих 24 годин. Однак, перебувати у кімнаті для відпочинку позивач не мав права, а тому і застосовувати до його робочого часу коефіцієнт 0,75 немає жодних правових підстав. Після проведених перевірок профкому та управління держпраці, роботодавець здійснив перерахунок активної роботи лише за активну роботу, без якої позивача не могли допустити до робочого місця (медичний огляд, прийняття та здача зміни). Увесь інший час активної роботи не був врахований та оплачений. Таким чином, негативні наслідки за невиконання роботодавцем свого обов`язку з ведення обліку робочого часу були покладені на позивача. Згідно з ч. 7 ст. 43 Конституції України право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ч. 1 ст. 94 КЗпП заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Згідно з ч. 2, 3, 4 ст. 97 КЗпП форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті. Власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Відповідно до ст. 98 КЗпП оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів. Згідно з ст. 103 КЗпП про нові або зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника не пізніш як за два місяці до їх запровадження або зміни. Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Окрім зазначених норм законодавства, Верховний Суд, зробив правовий висновок, викладений у постанові від 10 лютого 2021 року, справа № 542/656/16-ц, провадження № 61-21050св19, що «відповідно до положень КЗпП України та вимог Закону України «Про оплату праці» обов`язок доказування відсутності заборгованості перед позивачем із заробітної плати покладається на роботодавця». Відповідно до статті 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством. Згідно зі статтями 1, 2, 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші. Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться). Позивачем наведені обрахування сум, які просить стягнути з відповідача. Зокрема, сума невиплаченої заробітної плати за період з 01.07.2016 року по червень 2020 року складає 108 517,06 грн. Так як відповідачем частково донараховано позивачу заробітну плату у квітні 2020 року 4 870,01 грн. та у лютому 2021 року - 15 383,85 грн., тому сума яка підлягає до стягнення становить 88 263,2 грн. (108 517,06 - 4 870,01 - 15 383,85 = 88 263,2). Сума компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати становить 38 208,63 грн. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Надані позивачем докази суд вважає належними та допустимими і такими, що повністю обґрунтовують та підтверджують викладені у позовній заяві обставини. Заперечення відповідача не спростовують доводів позивача, а тому судом не приймаються. За викладених обставин позов є таким, що підлягає задоволенню. Вирішуючи питання судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Пунктом 1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У зв`язку з тим, що у справі позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги позивача задоволено, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь держави судового збору в розмірі 1264 грн. 71 коп.

Outcome: approved