Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~01 серпня 2022 року до суду звернувся [PERSON] з позовом до Держави Україна в особі представника ДКСУ, в якому просить стягнути на його користь 2\~000 000\~\~грн. моральної шкоди. Позив мотивує тим, що зазнав моральну шкоду через незаконні дії, а саме: тривале невиконання рішення суду у справі №686/13784/21 в період з 11.07.2022 року по 20.07.2022 року. \~ \~ \~ \~02.08.2022 року по справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання. 17.08.2022 року представником відповідача надано відзив на позов, який долучено до матеріалів справи \~ \~ \~ \~31.08.2022 року справу призначено до слухання по суті. За таких обставин, суд вважає за можливе слухати справу на підставі зібраних доказів. В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про слухання справи у його відсутності, позов підтримав в повному обсязі, з підстав зазначених у ньому, просить задоволити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача, ДКСУ, в судове засідання не з`явився, у поданому відзиві просив слухати справу у його відсутності, проти позову заперечив, вважає його безпідставним та необґрунтованим, просить відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Вивчивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] звернувся з позовом до Держави Україна в особі представника Державної казначейської служби України, про відшкодування моральної шкоди, завданої невиконанням рішення суду у справі №686/13784/21 в період з 11.07.2022 року по 20.07.2022 року, яке не виконано на день звернення до суду. \~ \~ \~ \~Позивач вважає, що підставою для задоволення позову про відшкодування моральної шкоди є те, що йому завдана моральна шкода, яка полягає у моральних стражданнях та переживаннях, які позивач переніс під час тривалого очікування на виконання рішення суду та розчаруванні в системі органів державної влади внаслідок їх бездіяльності. \~ \~ \~ \~Так, 21.11.2021 року [PERSON] звернувся до Головного управління Державної казначейської служби у Хмельницькій області з заявою про прийняття до виконання виконавчого листа Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19.11.2021 року по справі 686/13784/21 про стягнення з державного бюджету на користь [PERSON] 300 грн. компенсації моральної шкоди. Листом від 15.12.2021 №04-20-08/8534 Головне управління Казначейства звернулося до УДМСУ в Хмельницькій області щодо надання відповідних документів, які можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувача. На даний лист надійшла відповідь про відсутність підстав для зупинення виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду у справі №686/13784/21. Згідно пп. 1 п. 9 VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України установлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету - рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством. Зазначені рішення передаються до Казначейства для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань. Механізм виконання виконавчого \~ \~ \~ \~листа, виданого 19.11.2021 року Хмельницьким міськрайонним судом по справі № 686/13784/21 про стягнення з державного бюджету на користь [PERSON] 300 грн. компенсації моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади, регламентований пунктами 35 - 40 розділу «Безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам» Порядку виконання рішень. Виконання зазначеного рішення здійснюється за рахунок бюджетної програми КПКВК 3504030 «Відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб». Виконавцем бюджетної програми КПКВК 3504030 є Державна казначейська служба України. Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 Порядку виконання рішень в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету (пункт 38 Порядку виконання рішень). Згідно додатку № 3 до Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік», Державній казначейській службі України за КПКВК 3504030 виділено 150\~000 грн. Строки погашення заборгованості за такими рішеннями залежать від суми коштів, встановленої у законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Відповідно до п. 39 Порядку, у разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом одного місяця з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі. Казначейство постійно звертається до Міністерства фінансів України із пропозиціями щодо необхідності визначення у Законі про Державний бюджет України достатнього обсягу коштів за бюджетною програмою, що дозволило б виконувати судові рішення, гарантовані державою, у встановлені законом строки. Звернення Казначейства до Міністерства фінансів України підтверджується листами від 06.09.2021 №5-05-1-05/18417, від 06.10.2021 №5-05-1-05/20584, від 04.11.2021 №5-05-1-05/22805. \~ \~ \~ \~Відповідно до постанови Верховного Суду від 30.04.2020 по справі № 804/2076/17: «Сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим рішенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність. Про протиправність може свідчити, зокрема, те, що суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи». Більше того, виконання рішення поза чергою є неможливим, оскільки це призведе до перевищення повноважень працівників Казначейства та порушення принципу рівності стягувачів перед законом, адже будуть порушені права осіб, які подали виконавчі листи до Казначейства раніше, ніж позивач. Також, законодавством України не передбачено будь-яких виключень, які можуть вплинути на зміну черговості при виконанні виконавчих документів у таких категоріях справ. Перерахування коштів стягувачам відбувається виключно у зв`язку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів. Отже, Державною казначейською службою України вжито всіх передбачених законодавством заходів, спрямованих на виконання рішення суду по справі №686/8422/20, що свідчить про відсутність бездіяльності Державної казначейської служби України. Відповідно до п.5 постанови Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», загальними підставами відшкодування завданої громадянинові моральної шкоди є: наявність, власне, такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням та вини останнього в її заподіянні. П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. моральна шкода - втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Також, слід зазначити, що моральна шкода позивачем ніяк не обґрунтована та документально не підтверджена. Позивачем не доведено розмір шкоди та причинний зв`язок цієї шкоди з діями відповідача. При цьому, за правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. За таких обставин по справі, із врахуванням того, що позивачем жодним чином не доведено наявність шкоди та причинний зв`язок цієї шкоди з діями відповідача, то суд вважає, що позовна заява є безпідставною, необгрунтованою, а викладені в ній обставини такими, що не знайшли свого підтвердження під час слухання справи.

Outcome: dismissed