Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

[PERSON] звернувся\~до суду\~з позовною\~заявою до [PERSON] про стягнення боргу за договором побутового підряду. В обгрунтування своїх позовних вимог вказав, що 15 червня 2019 року між ним та відповідачем був укладений усний договір побутового підряду, згідно з умовами якого позивач зобов`язався своїми силами та матеріалами побудувати для відповідача гараж на його земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , а відповідач зобов`язався після завершення будівництва прийняти об`єкт та оплатити вартість роботи та використаних матеріалів. На підтвердження договору відповідач 18 червня 2019 року перерахував на банківську картку позивача 10000 грн., а 15 липня 2019 року ще 5000 грн. На виконання умов договору позивач в період з 15 червня по 15 липня 2019 року на земельній ділянці по [ADDRESS] розібрав стару літню кухню та на її місці збудував гараж розміром 6,75 х 4,50м., а саме: влаштував фундаментну залізобетонну подушку розміром 6,75 x 7,00 м, товщиною бетону 0,17-0,20 м, армовану арматурою кл. АІІІ діаметром 6 та 8 мм, вигнав цегляні стіни в одну цеглину на піщано-цементному розчині М50, влаштував перекриття із збірного залізобетону із плит перекриття ПК 4,5-0,22, поставив ворота металеві, індивідуального вироблення, розміром 3,0 x 2,2 м, поверх плит перекриття влаштував бетонну стяжку із бетону кл. В15. Згідно з висновком будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості будівництва гаража по [ADDRESS] №14/01-19/БУД від 19 серпня 2019 року, виконаним спеціалістами ПП «ТЕХБУДЕКСПЕРТ», вартість будівельно - монтажних робіт згідно кошторисної документації, затрачених на будівництво гаража за адресою: [ADDRESS] (без влаштування даху), становить (без ПДВ) 97 243 грн. Вартість будівельних матеріалів, витрачених на будівництво гаража (без влаштування даху) становить 59 277грн. Таким чином, загальна вартість виконаних мною будівельно-монтажних робіт та будівельних матеріалів витрачених на будівництво гаража по [ADDRESS] становить 156520 грн. Відповідач перерахував позивачу 15000 грн., тому його борг перед позивачем по договору побутового підряду (будівництву гаража) становить 141520 грн. Позивачем виконані всі умови укладеного договору побутового підряду по будівництву гаража по [ADDRESS] , а відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків щодо оплати за роботу та затрачені будівельні матеріали. На неодноразові вимоги позивача розрахуватися відповідач не реагує, пред`являючи нікчемні та надумані претензії з приводу будівництва, уникає зустрічей, чим грубо порушує його права та охоронювані законом інтереси. У відповідності до ст.865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Відповідно до ст.866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Згідно з ст.873 ЦК України вартість робіт, виконаних за договором побутового підряду, визначається за погодженням сторін, якщо інше не передбачено у встановленому порядку прейскурантами (цінниками), тарифами тощо. Робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі. Отже, законодавець виконання умов договору актами прийому-передачі доказів в обґрунтування не обмежує сторін в доказуванні укладення та побутового підряду певними доказами (зокрема, виконаних робіт) та допускає подання будь-яких досягнення згоди та фактичного виконання умов зазначеного договору. Факт укладення між позивачем та відповідачем договору побутового підряду по будівництву гаража та виконання його умов позивачем можуть підтвердити свідки: [PERSON] , [PERSON] . Згідно ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Згідно ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до ст.615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. За вказаних обставин позивач вимушений звернутися до суду з даною позовною заявою. Ухвалою суду від 01 листопада 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 04 лютого 2020 року відповідач подав на позовну заяву відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] 03 липня 2021 року справу було прийнято до свого провадження. У судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити. Представник позивача адвокат Очеретяний В.А. в судове засідання не з?явився. У судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги не визнав та просив відмовити в їх задоволенні. Суд, вислухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, виходячи з наступного. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Ч.1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Установлені судом обставини та докази. У позовній заяві та в ході судового розгляду справи позивач [PERSON] стверджував, що між ним та відповідачем [PERSON] був укладений договір побутового підряду, на підтвердження якого надав суду: висновок ПП «Техбудексперт» №14/01-19/БУД будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості будівництва гаража по [ADDRESS] ; локальний кошторис №2-1-1 на будівництво гаража; копії товарних чеків та накладних на ім?я [PERSON] . Відповідач [PERSON] у своєму відзиві та в ході судового розгляду справи заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що біля його батьків по [ADDRESS] знаходилася будівля, яка станом на червень 2019 року була в аварійному стані, тому виникла необхідність її прибрати. Знесенням вказаної будівлі займався приватний підприємець [PERSON] . Потім до позивача звернувся [PERSON] і запропонував йому свої послуги по будівництву нового гаража. Вони дійшли згоди, що вартість побудови гаража (вартість будматеріалів і вартість виконаних будівельних робіт складатиме 100-120 тисяч грн.) 10 червня 2019 року в присутності [PERSON] на території батьківської оселі по [ADDRESS] [PERSON] особисто передав [PERSON] 120000 грн., з яких останні мав придбати будівельні матеріали на суму 60000 грн., а решта 60000 грн. пішло на оплату виконаних в майбутньому будівельних робіт, оскільки позивач відмовлявся виконувати будівельні роботи та купувати матеріали за свої власні кошти, оскільки вони в нього відсутні. Починаючи з 12 червня 2019 року [PERSON] почав завозити необхідні будівельні матеріали. За придбання матеріалів позивач звітувався перед відповідачем, надававши йому оригінали квитанцій та накладних про витрачені кошти. Непорозуміння між позивачем та відповідачем виникли з приводу того, що позивач [PERSON] надав відповідачу квитанції та накладні про придбання піску, цементу та цегли у завищених кількостях, що навіть не співпадає з кількістю придбаних матеріалів, зазначених у висновку ПП «Техбудексперт» №14/01-19/БУД будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості будівництва гаража по [ADDRESS] , який надав позивач в якості доказу. На підтвердження закупівлі будівельних матеріалів для будівництва гаража також надав копії товарних і фіскальних чеків; копії видаткових накладних та копію написаного від руки розрахунку будівельних матеріалів. У ході судового розгляду був допитані свідки. Свідок [PERSON] суду пояснив, що на початку 2019 року возив [PERSON] в м. Жашків. Знає, що [PERSON] віз з собою 120000 грн., так як він йому їх показував. Гроші були в папері, купюрами по 200 грн. Свідок не знає, чи [PERSON] брав розписку. [PERSON] і [PERSON] сиділи в кімнаті і про щось говорили. [PERSON] сидів в іншій кімнаті і бачив факт передачі грошей, але участі в ній не приймав. Свідок [PERSON] суду пояснив, що позивача знає, має з ним дружні стосунки. Відповідача не знає взагалі. Під час будівництва він приїжджав до позивача, позичав йому гроші чи 15000 чи 20000 грн. Сказав, коли отримає, тоді поверне. Чи отримав [PERSON] гроші, він не знає, але гроші свідку повернув. Договірні відносини між позивачем і відповідачем йому не відомі. Свідок [PERSON] суду пояснив, що знає позивача [PERSON] , разом співпрацювали. Відповідача [PERSON] знає, має з ним дружні стосунки. Це він порекомендував [PERSON] . [PERSON] як будівельника. Договірні відносини між ними свідку невідомі. [PERSON] брав матеріали і будував, а свідок потім закінчив роботи. Розрахунок проводився наперед. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він позивача знає, стосунки з ним нормальні. Знає відповідача - це його сусід, який живе поряд з його хатою. Бачив як [PERSON] будував гаража. Бачив як [PERSON] забрав браму до гаража і віконечко, він швидко повернув їх назад. Про гроші нічого не знає. Обгрунтування і висновок. Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до\~ч.ч.1,2\~ст.837\~ЦК України\~за договором\~підряду одна\~сторона (підрядник)\~зобов`язується\~на свій\~ризик виконати\~певну роботу\~за завданням\~другої сторони\~(замовника),\~а замовник\~зобов`язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Спеціальними видами договору підряду є: -договір побутового підряду; -договір будівельного підряду; -договір підряду на проведення проектних і пошукових робіт; -договір підряду на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт. У відповідності до вимог ст.865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Отже, підрядник\~повинен мати статус суб`єкта підприємницької діяльності, оскільки договір побутового підряду укладається у зв`язку зі здійсненням ним підприємницької діяльності із задоволення потреб замовника (клієнта). При цьому\~підрядником може бути\~як юридична так і фізична особа - суб`єкт підприємницької діяльності. Замовником\~за договором побутового підряду\~може бути\~лише фізична особа.\~ Статтею 866 ЦК України передбачено, що договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. За договором\~будівельного підряду\~підрядник зобов`язується\~збудувати і\~здати у\~встановлений строк\~об`єкт\~або виконати\~інші будівельні\~роботи відповідно\~до проектно-кошторисної\~документації,\~а замовник\~зобов`язується\~надати підрядникові\~будівельний майданчик\~(фронт\~робіт),\~передати затверджену\~проектно-кошторисну\~документацію,\~якщо цей\~обов`язок\~не покладається\~на підрядника,\~прийняти об`єкт\~або закінчені\~будівельні роботи\~та оплатити\~їх. Договір\~будівельного підряду\~укладається на\~проведення нового\~будівництва,\~капітального ремонту,\~реконструкції (технічного\~переоснащення)\~підприємств,\~будівель (зокрема\~житлових будинків),\~споруд,\~виконання монтажних,\~пусконалагоджувальних та\~інших робіт,\~нерозривно пов`язаних\~з місцезнаходженням\~об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (ст.875ЦК України). Частинами 1,\~4\~та 5\~ст.203\~ЦК України\~передбачено,\~що зміст\~правочину не\~може суперечити\~цьому Кодексу,\~іншим актам\~цивільного законодавства,\~а також\~інтересам держави\~і суспільства,\~його моральним\~засадам. Правочин\~має вчинятися\~у формі,\~встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно ч.ч.1,\~2 ст.205 ЦК України правочин може\~вчинятися усно\~або в\~письмовій (електронній)\~формі.\~Сторони мають\~право обирати\~форму правочину,\~якщо інше\~не встановлено\~законом. Правочин,\~для якого\~законом не\~встановлена обов`язкова\~письмова форма,\~вважається вчиненим,\~якщо поведінка\~сторін засвідчує\~їхню волю\~до настання\~відповідних правових\~наслідків (ч.1 ст.206 ЦК України). Усно можуть вчинятися правочини, які повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення, за винятком правочинів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, а також правочинів, для яких недодержання письмової форми має наслідком їх недійсність. У відповідності до вимог ст.208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма. Таким чином, проаналізувавши вищевикладені обставини та надавши оцінку зібраним у\~справі доказам\~як у\~цілому,\~так і\~кожному доказу\~окремо, відповідно до норм чинного законодавства, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного. По-перше, зі змісту позовних вимог, відзиву та наданих в судовому засіданні пояснень учасників справи та свідків, між позивачем і відповідачем дійсно вбачаються цивільно-правові відносини, але, на думку суду, вони полягають в стягненні боргу за договором будівельного підряду, а не побутового підряду, оскільки позивач на підтвердження укладення усного договору побутового підряду не надав жодного належного допустимого доказу того, що він має статус суб`єкта підприємницької діяльності та не довів, що він видав замовникові квитанцію або інший документ, який підтверджує укладення даного виду договору, зокрема в даному випадку прибуткового касового ордера або виписку з банківської картки про отримання ним від відповідача авансових платежів за виконання умов вказаного договору на суму 10000 грн. та 5000 грн. Тобто, правочин вчинений у неналежній формі. Разом з тим, слід зауважити, що усний договір повністю виконується сторонами у момент його вчинення, а не через певний період в часі. По-друге,\~позивачем не\~доведено того,\~що будівництво\~гаража відповідачу\~він здійснював\~за власні\~кошти і\~використовував свої\~будівельні матеріали,\~оскільки надані\~ним до\~позовної заявикопії товарних чеків та накладних, не є належними та\~допустимими доказами,\~так яквидані\~на його\~ім?я і\~не містять\~інформації щодо\~походження коштів\~чи безпосередньо\~замовника будівельних\~матеріалів. Як передбачено ч.3 ст.12 ЦПК України та ч.ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст.76 ЦПК України ці данні встановлюються на підставі письмових, речових і електронних доказів; висновків експертів; показань свідків. Згідно ст.77\~ЦПК України,\~належними є\~докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування. Предметом\~доказування є\~обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення. Сторони\~мають право\~обґрунтовувати належність\~конкретного доказу\~для підтвердження\~їхніх вимог\~або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Ч.1 ст.80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. У відповідності до ч.1, 5, 6, 7 ст.81 ЦПК України кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування\~не може\~ґрунтуватися на\~припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. На підставі ч.ч.2,3 ст.89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно із ч.ч.1, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог. Статтею 141 ЦПК України установлено порядок розподілу судових витрат між сторонами. Відповідно до\~ч.ч.1,2\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати залишаються за позивачем. На \~підставі \~викладеного \~та \~

Outcome: dismissed