Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом та прохає стягнути з відповідача\~ на\~ її\~ користь\~ матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири в сумі 30 584,40 грн.,\~ витрати\~ на\~ проведення\~ експертного\~ дослідження в\~ сумі 1900,00 грн.,\~ та\~ сплачений судовий збір у розмірі 992,40 грн.\~ Свої позовні вимоги мотивує тим, що їй\~ на\~ праві приватної спільної\~ сумісної\~\~ власності\~ належить квартира [ADDRESS] . Відповідачка\~ проживає\~ поверхом\~ вище. 28.06.2021\~ року\~ сталося\~\~ затоплення\~ її квартири із\~ квартири\~ [ADDRESS] ,\~ причина\~ затоплення:\~ у\~ квартирі [ADDRESS] відірвався\~ шланг підводу води\~ до\~ унітазу. Внаслідок\~ затоплення\~ її\~ квартира\~ потребує\~\~ термінового\~\~ поточного\~ ремонту. 20.05.2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач не визнає факт залиття, також не погоджується з сумою збитків. Позивач та її представник [PERSON] в судовому засіданні, кожен окремо,\~ позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. Відповідач\~ [PERSON] в\~ судове\~ засідання\~ не\~ з`явилась,\~ надала\~ заяву\~ про\~ розгляд\~ справи без\~ її\~ участі. Суд вислухавши пояснення позивача, представника позивача [PERSON] , вивчивши матеріали справи,\~ вважає, що позов підлягає\~ частковому задоволенню з наступних підстав.\~ Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що згідно\~ свідоцтва про\~ право власності на житло [PERSON] ,\~ [PERSON] та\~ [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (а.с.36). Згідно\~\~ інформації\~ з\~ Державного\~ реєстру\~ речових\~\~ прав\~ на\~ нерухоме\~ майно та\~ Реєстру\~ прав власності\~ на\~ нерухоме\~ майно відомості\~ про\~ право\~ власності\~ на\~ квартиру\~ [ADDRESS] станом\~ на\~ 04.02.2022 року\~ відсутні (а.с.40). В матеріалах справи наявний двосторонній акт від 29.06.2021 року про наслідки залиття квартири, який доводить факт та обставини події. Так, зокрема з акта від 29.06.2021 року вбачається, що комісією у складі майстра ТОВ\~ ЖЕД\~ «Південна»\~ [PERSON] , слюсаря-сантехніка\~ [PERSON] та мешканки\~ кв. [ADDRESS] \~\~ [PERSON] зафіксовано наслідки протікання квартири [ADDRESS] , а саме були пошкоджені стелі, стіни, відсутнє\~ електропостачання. Причиною затоплення зазначено, що у квартирі [ADDRESS] відірвався шланг підводу води до унітазу (а.с.37).\~\~ На підставі акту обстеження від 29.06.2021 року позивач звернулася до судового експерту з будівельно-технічного дослідження Меншун О.І. із заявою щодо проведення експертного дослідження квартири [ADDRESS] з наміром отримання відповідей на питання щодо наявності пошкоджень зазначеної квартири внаслідок залиття, встановлення причин залиття та визначення вартості (розмір заподіяної майнової шкоди) ремонтно-будівельних робіт для усунення наслідків залиття квартири. Відповідно до висновку експерта № 05/21 від 06.08.2021 року,\~ вартість\~ ремонтно-будівельних\~ робіт і\~ застосованих\~\~ матеріалів\~ при\~ проведенні\~\~ робіт\~ по\~ усуненню\~ пошкоджень, які\~ виникли\~\~ внаслідок\~ залиття\~ квартири\~ [ADDRESS] , на час складання\~ висновку\~ становить 30 584,40 грн. (а.с.8-35). Також факт залиття квартири позивача підтверджується показаннями свідків майстра ТОВ ЖЕД «Південна» - [PERSON] , сусідів [PERSON] , [PERSON] які пояснили, що 29.06.2021 року\~ стало відомо про затоплення квартири [ADDRESS] . Майстром ТОВ ЖЕД «Південна» та мешканкою квартири [ADDRESS] , встановлено, що вода витікає саме з квартири [ADDRESS] , в результаті\~ відриву шлангу підводу води до унітазу. При огляді квартири позивача встановлено наслідки протікання квартири, а саме були пошкоджені стелі, стіни, відсутнє\~ електропостачання. Виявлені сліди залиття на стінах та стелі кімнати були зафіксовані у складеному комісією акті. Згідно з ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Отже, під час розгляду спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 27.05.2021 у справі справа № 761/12945/19 (провадження № 61-15575св20) цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Викладений правовий висновок також застосовано Верховним Судом у постановах від 03.05.2022 у справі № 521/14202/14-ц, від 16.02.2022 у справі 201/2059/20, від 16.02.2022 у справі № 755/12796/20, від 02.02.2022 у справі № 447/938/14-ц, від 29.09.2021 у справі № 753/2965/20. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам заподіювач шкоди, а позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25.08.2005 за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідно до ст. 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Матеріалами справи підтверджено та відповідачем не спростовано своєї вини у залитті квартири позивача. В свою чергу, розмір завданих збитків, позивач доводить висновком експерта, за змістом якого вартість матеріального збитку, завданого власнику квартири, через залиття його майна внаслідок\~ залиття\~ квартири\~ [ADDRESS] станом на час складання\~ висновку\~ становить 30 584,40 грн. Відповідач заперечуючи заявлений до стягнення позивачем розмір збитку, проте іншого розрахунку та доказів щодо розміру завданої залиттям квартири шкоди не надав, питання про проведення судової експертизи не поставив, а отже належними та допустимими доказами визначену позивачем суму завданої шкоди не спростував. Таким чином суд приходить до висновку про задоволення позову в частині стягнення з відповідача завданих позивачу збитків внаслідок затоплення квартири в сумі 30 584,40 грн. Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача на користь позивача понесених судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на залучення спеціалістів, експертів, проведення експертизи та інших процесуальних дій, необхідних для розгляду або підготовки до розгляду справи. До позовної заяви стороною позивача, на підтвердження понесення відповідних витрат, долучено висновок експерта № 05/21 від 06.08.2021 року,\~ також рахунку-фактури № 3 від 13.08.2021 року, яка підтверджує сплату позивачем 1900,00 грн. на його виконання. Суд зазначає, що висновки експерта враховано при винесенні даного рішення, а отже витрати пов`язані з його складанням (оплата якого позивачем підтверджується належним та допустимим доказом) мають бути відшкодовані за рахунок відповідача. За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача в частині стягнення з відповідача додаткових витрат на експертну оцінку визначення вартості заподіяного збитку в розмірі 1 900,00 грн. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 992,40 грн. судового збору сплаченого за подання позовної заяви. На підставі наведеного,

Outcome: approved