Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича, [PERSON] за участю третіх осіб Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого Олексія Сергійовича, Міністерства юстиції України, Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Райдужний Район», [PERSON] про визнання дій незаконними, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння. Свої вимоги мотивував тим, що 21 лютого 2019 року набув право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. 03 липня 2020 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алтуніна Тетяна Петрівна сформувала заяву № 40296152 від 03 липня 2020 року повідомлення про знищення об`єкта нерухомого майна. 14 липня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко Олегом Анатолійовичем прийнято рішення № 53115917 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] , за [PERSON] . 14 серпня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідчений та зареєстрований Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем за № 1173. 14 серпня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53610107 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] . Позивач зазначив, що він як єдиний власник квартири не мав наміру звертатися та не звертався до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Т.П. із заявою та будь-якими іншими документами для державної реєстрації припинення права власності на квартиру у зв`язку із знищенням. Крім цього, квартира знаходиться у багатоквартирному будинку за адресою [ADDRESS] , яка ніколи не знищувалась та не знищена, документи, які засвідчують факт знищення не створювались та позивачем ніколи не заявлялись, довіреності на виконання дій щодо припинення права власності на квартиру позивачем не видавались. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко Олег Анатолійович та Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович незаконно здійснили державні реєстрації прав, оскільки не здійснили пошук за всіма наявними у Державному реєстрі прав на нерухоме майно, критеріями пошуку, а саме, не здійснили перевірку категорії «пошук розділів» у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та не здійснили пошук у Державному реєстрі прав відомостей за ідентифікатором пошуку «за адресою об`єкта нерухомого майна/місцезнаходженням земельної ділянки назва адміністративно-територіальної одиниці». У зв`язку з чим позивач просить визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, згідно якого проведено державну реєстрацію припинення права власності на квартиру, яка розташована за адресою [ADDRESS] ; визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни № 52947007 від 03 липня 2020 року про закриття розділу Державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстраційної справи; визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича № 53115917 від 14 липня 2020 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого Олексія Сергійовича та скасувати рішення № 53610107 від 14 серпня 2020 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; визнати недійсним договір купівлі-продажу від 14 серпня 2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1173, який було укладено між [PERSON] та [PERSON] (покупець); скасувати державну реєстрацію права власності зареєстрованого за [PERSON] на нерухоме майно (квартиру), яке знаходиться за адресою [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2122451280000); витребувати на користь [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) з чужого незаконного володіння [PERSON] нерухоме майно (квартиру), яке знаходиться за адресою [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2122451280000). 26 лютого 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі в поряду загального позовного провадження. 15 квітня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича (01032, вул. Саксаганського, 119, оф. 12, м. Київ) належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 23115917 від 14 липня 2020 року. 15 квітня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни ( [ADDRESS] ): належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації припинення права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи про закриття розділу в Єдиному державному реєстрі права власності, рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року. Крім того, 15 квітня 20212 року протокольною ухвалою суду залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Ніко Груп Трейд» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а також залучено [PERSON] до участі у справі в якості співвідповідача. 20 травня 2021 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 29 липня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Київського державного нотаріального архіву (03151, просп. Повітрофлотський, 76-г, м. Київ) належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 23115917 від 14 липня 2020 року, яка була здійснена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко Олегом Анатолійовичем. 05 жовтня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Міністерства юстиції України (01001, вул. Архітектора Городецького, 13, м. Київ): належним чином завірені матеріали реєстраційної справи щодо прийняття Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи щодо прийняття Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи щодо прийняття Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко Олегом Анатолійовичем рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року; належним чином завірену інформацію щодо не прийняття Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року та рішення №52947007 від 03 липня 2020 року. 05 жовтня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва виправлено помилку у резолютивній частині ухвали Дніпровського районного суду від 29 липня 2021 року правильно зазначити: «Витребувати у Київського державного нотаріального архіву (03151, просп. Повітрофлотський, 76-г, м. Київ) належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року, яка була здійснена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко Олегом Анатолійовичем». 31 січня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову задовольнити повністю: накласти арешт на квартиру [ADDRESS] . 01 лютого 2022 року протокольною ухвалою суду залучено до участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Іль Патіо» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Крім того, 01 лютого 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича (просп. Перемоги, 5, м. Київ) належним чином завірені матеріали реєстраційної справи № 311 від 21 лютого 2019 року за договором купівлі-продажу житлової квартири [ADDRESS] , укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Іль Патіо» та [PERSON] . 16 серпня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва витребувано у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (04050, вул. Студентська, 7, м. Київ): належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року, прийняте Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року, прийняте Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною; належним чином завірену інформацію щодо не прийняття Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року; належним чином завірену інформацію щодо не прийняття Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алтуніною Тетяною Петрівною рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко Олегом Анатолійовичем; належним чином завірені матеріали реєстраційної справи реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , рішення № 53610107 від 14 серпня 2020 року, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем. 18 жовтня 2022 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідачі Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алтуніна Т.П., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко О.А. та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представництво інтересів здійснювала [PERSON] . Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду неодноразово подано заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку з ракетними обстрілами та загрозою життю. Представник третьої особи Міністерства юстиції України в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з наявністю загрози ракетних ударів та загрози життю. Суд враховуючи розумність строків розгляду справи, відсутність бойових дій в районі, де знаходиться суд, можливість сторін скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою будь-яких засобів, зокрема, власних, а також необхідність в період дії правового режиму воєнного стану дотримуватися балансу між безпекою учасників справи та процесуальними правами учасників справи і засад судочинства, приходить висновку про відсутність причин для відкладення розгляду справи. Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С. в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Представники третіх осіб Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Райдужний Район», Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніко Груп Трейд», Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Іль Патіо» в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини. 21 лютого 2019 року позивач набув право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. (а.с. 10, 11, 12, 13-15, 16, том 1). 03 липня 2020 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алтуніна Тетяна Петрівна (номер свідоцтва 4085, місце здійснення діяльності: [ADDRESS] ), сформувала заяву № 40296152 від 03 липня 2020 року повідомлення про знищення об`єкта нерухомого майна (а.с. 51, том 3). 03 липня 2020 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алтуніна Т.П. зареєструвала рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 52946944, згідно якого провела державну реєстрацію припинення права власності на спірну квартиру у зв`язку із її знищенням та рішення про закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи № 52947007, згідно якого закрила розділ Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційну справу за реєстраційним номером 1582239880000, у зв`язку із знищенням об`єкта нерухомого майна та проведенням державної реєстрації припинення права власності на нього (а.с. 52, 53, том 3). 15 вересня 2020 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію кримінального провадження № 12020100040005066 за фактом заволодіння невідомими особами шляхом обману квартирою [ADDRESS] , яка належить на праві власності позивачу (а.с. 17, 18, 19, 20, 21, том 1). Позивач просить визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року про державну реєстрацію припинення прав та їх обтяжень у зв`язку зі знищенням об`єкта нерухомого майна, а саме, квартири [ADDRESS] та визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року про закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи та проведенням державної реєстрації припинення права власності на нього. Свої вимоги обґрунтував тим, що як єдиний власник квартири не мав наміру звертатися та не звертався до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Т.П. із заявою та будь-якими іншими документами для державної реєстрації припинення права власності на квартиру у зв`язку із знищенням. Крім цього, квартира знаходиться у багатоквартирному будинку за адресою [ADDRESS] , яка ніколи не знищувалась та не знищена, документи, які засвідчують факт знищення не створювались та позивачем ніколи не заявлялись, довіреності на виконання дій щодо припинення права власності на квартиру позивачем не видавались. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С. скористався правом подачі письмового пояснення на позовну заяву, відповідно до якого ним було сформовано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 14 серпня 2020 року, за результатами якого встановлена наявність відкритого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко О.А. розділу (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 2122451280000) на об`єкт, а також підтверджено реєстрацію право власності за продавцем. Також сформовано інформацію за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 2122451280000 від 14 серпня 2020 року № 220277929, та інформацію стосовно продавця та покупця. Після здійснення перевірок 14 серпня 2020 року ним було посвідчено договір купівлі-продажу, а також на вимогу ст.31-2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» зареєстровано право власності на об`єкт за покупцем (а.с.86, том 1). На підтвердження письмових пояснень третя особа надав належним чином завірені матеріали реєстрації договору купівлі продажу спірної квартири (а.с. 87-135, том 1). Представник третьої особи Міністерства юстиції України скористалася правом подачі письмових поясненнь на позовну заяву, відповідно до яких колегією Міністерства юстиції України розглянуто скаргу на рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Т.П. № 52946944 та № 52947007 від 03 липня 2020 року; на рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка О.А. № 53115917 від 14 липня 2020 року; на рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. № 53610107 від 14 серпня 2020 року. При перевірці встановлено, що відповідно до відомостей Державного реєстру прав приватним нотаріусом Алтуніною Т.П. проведено реєстраційні дії щодо припинення права власності та закриття розділу на квартиру у зв`язку із знищенням без жодних документів, які підтверджують таке знищення. Було виявлено факти несанкціонованого доступу до Державного реєстру прав під ключем приватного нотаріуса Алтуніної Т.П., яка після виявлення невідкладно повідомила про це технічного адміністратора Державного реєстру прав. Приватним нотаріусом Василенком О.А. не надано належної оцінки документам, на підставі яких було проведено державну реєстрацію права власності. Так, відповідно до списку асоційованих членів кооперативу, який міститься в розділу на земельну ділянку з кадастровим номером 8000000000:66:148:0107, на якій здійснювалося будівництво багатоквартирного житлового будинку, договір про пайову участь з номером 100-3/10/274, зареєстрований за [PERSON] . Також не здійснено належним чином перевірки відомостей Державного реєстру прав на наявність та/або відсутність обтяжень, а також не здійснено пошук документів, які містяться в Державному реєстрі прав, що підтверджують прийняття в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку, в якому знаходиться квартира, документів про присвоєння поштової адреси та документів, що підтверджують законність такого будівництва. Оскільки оскаржувані рішення прийняті з порушенням законодавства у сфері державної реєстрації, а оскаржуване рішення, прийняте приватним нотаріусом Малим О.С. на підставі посвідченого ним договору купівлі-продажу, тому скарга [PERSON] задоволена частково: визнано незаконним та скасовано рішення № 52946944, № 52947007 від 03 липня 2020 року та рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року (а.с.138-145, том 1). На підтвердження надано письмових пояснень представником третьої особи надано суду матеріали розгляду скарги на рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Т.П. № 52946944 та № 52947007 від 03 липня 2020 року; на рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка О.А. № 53115917 від 14 липня 2020 року; на рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. № 53610107 від 14 серпня 2020 року (а.с. 146-223, том 1). Представники третіх осіб Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Райдужний Район», Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніко Груп Трейд», Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Іль Патіщ» не скористалися процесуальним правом подачі письмових пояснень на позовну заяву у встановлений строк. Правовідносини, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (надалі Закон № 1952-IV) та Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 та іншими нормативно - правовими актами. Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» підставою для відмови в державній реєстрації прав є заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою. Пунктом 3 ч. 1 ст. 2 Закону № 1952-IV передбачено, що заявником є, зокрема, власник, інший правонабувач, сторона правочину, у яких виникло, перейшло чи припинилося речове право, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав. Як вбачається з положень пункту 8 частини першої статті 2 Закону № 1952-IV, реєстраційна справа - сукупність документів, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документів, сформованих у процесі проведення реєстраційних дій, що зберігаються у паперовій та електронній формах. Відповідно до пункту 7 частини третьої статті 10 Закону № 1952-IV, державний реєстратор виготовляє електронні копії документів, поданих у паперовій формі, та розміщує їх у реєстраційній справі в електронній формі у відповідному розділі Державного реєстру прав (у разі якщо такі копії не були виготовлені під час прийняття документів за заявами у сфері державної реєстрації прав). У відповідності до п. 75 Порядку для державної реєстрації припинення права власності на об`єкт нерухомого майна у зв`язку з його знищенням подаються: 1) документ, відповідно до якого підтверджується факт такого знищення; 2) документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна (крім випадків, коли право власності на такий об`єкт вже зареєстровано в Державному реєстрі прав або коли такі документи було знищено одночасно із знищенням такого об`єкта). Положеннями статті 16 3акону № 1952-1V передбачено, що при прийнятті заяв у паперовій формі обов`язково виготовляються електронні копії документів, поданих заявником для проведення реєстраційних дій. Електронні копії документів виготовляються шляхом сканування з подальшим їх розміщенням у Державному реєстрі прав. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 18 Закону № 1952-IV державна реєстрація прав включає виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав. Частиною першою статті 20 Закону № 1952--1V встановлено, що заява на проведення реєстраційних дій та оригінали документів, необхідних для проведення таких дій, подаються заявником у паперовій або електронній формі у випадках, передбачених законодавством. Частиною п`ятою вказаної статті також встановлено, що у разі подання заяви про проведення реєстраційних дій у паперовій формі така заява формується, реєструється у базі даних заяв із зазначенням дати і часу реєстрації та скріплюється власним реєстратора, шахрайських дій. Згідно з пунктами 8, 9, 10 Порядку № 1127 разом із заявою заявник подає оригінали документів, необхідних для державної реєстрації прав, та документ, що підтверджує сплату адміністративного збору за державну реєстрацію прав. З оригіналів документів чи відповідно оформлених копій документів у випадку, передбаченому абзацом другим пункту 9 цього Порядку, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор обов`язково виготовляє електронні копії шляхом сканування таких документів, що долучаються до заяви, зареєстрованої у базі даних заяв. У разі коли особа, речові права, обтяження таких прав якої підлягають державній реєстрації, звільнена від сплати адміністративного збору за державну реєстрацію прав, заявник пред`являє документ, що підтверджує право на звільнення від сплати адміністративного збору за державну реєстрацію прав, з якого державним реєстратором, уповноваженою особою виготовляється копія, що долучається до документів, поданих для державної реєстрації прав. Відповідно до пункту 25 Порядку № 1127 документи та/або відомості, сформовані державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час розгляду заяви, а також електронні копії оригіналів документів, поданих для державної реєстрації прав, виготовлені шляхом сканування та долучені до відповідної заяви, зберігаються в електронній формі у цьому Реєстрі. Згідно з пунктом 4 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1141 (далі - Порядок № 1141) ведення Державного реєстру прав здійснюється за допомогою технічних і програмних засобів, які забезпечують формування та присвоєння номерів (у тому числі інформації з Державного реєстру прав), а також документальне відтворення процедури державної реєстрації прав. Відповідно до пункту 56 Порядку № 1141 державний реєстратор з оригіналів поданих заявником для проведення державної реєстрації прав документів та копій документів, які пред`являються для державної реєстрації прав, виготовляє їх електронні копії шляхом сканування, які розміщує у відповідному розділі Державного реєстру прав (крім документів, які були ним видані або оформлені під час проведення державної реєстрації прав). Із системного аналізу законодавства вбачається, що реєстраційна справа в електронному вигляді включає документ, що підтверджує сплату адміністративного збору та документи передбачені п. 75 Порядку № 1127. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.18 Закону № 1952-IV державним реєстратором здійснюється перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень. В свою чергу, п. 5 ч. 1 ст. 18 Закону № 1952-IV передбачає прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав). Аналогічна норма закріплена у п. 18 Порядку № 1127. Судом оглянуто матеріали реєстраційної справи про реєстрацію припинення права власності та закриття розділу на квартиру у зв`язку із знищенням, в якій відсутні документи, що підтверджують таке знищення та документи, перелік яких зазначений у п. 75 постанови Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (а.с.51-53, том 3). Більш того, під час перевірки скарги було виявлено факти несанкціонованого доступу до Державного реєстру прав під ключем приватного нотаріуса Алтуніної Т.П., яка після виявлення невідкладно повідомила про це технічного адміністратора Державного реєстру прав. За результатами розгляду скарги на рішення приватних нотаріусів Алтуніної Т.П., Василенка О.А., Малого О.С. колегією Міністерства юстиції України частково задоволено скаргу: скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Т.П. № 52946944 та № 52947007 від 03 липня 2020 року; рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка О. А. № 53115917 від 14 липня 2020 року ( а.с 42-45, 46-48, 49, 50, том 1). Оскільки оскаржувані рішення прийняті з порушенням законодавства у сфері державної реєстрації, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю: визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення № 52946944 від 03 липня 2020 року про державну реєстрацію припинення прав та їх обтяжень у зв`язку зі знищенням об`єкта нерухомого майна, а саме, квартири [ADDRESS] . Визнати незаконними дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Алтуніної Тетяни Петрівни та скасувати рішення № 52947007 від 03 липня 2020 року про закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи та проведенням державної реєстрації припинення права власності на нього. Позивач просить визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича та скасувати рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] , за [PERSON] . Свої вимоги мотивував тим, що приватний нотаріус незаконно здійснив державну реєстрацію права, оскільки не здійснив пошук за всіма наявними у Державному реєстрі прав на нерухоме майно, критеріями пошуку, а саме, не здійснив перевірку категорії «пошук розділів» у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та не здійснив пошук у Державному реєстрі прав відомостей за ідентифікатором пошуку «за адресою об`єкта нерухомого майна/місцезнаходженням земельної ділянки назва адміністративно-територіальної одиниці». 14 липня 2020 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко О.А. прийняв рішення № 53115917 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, згідно якого здійснив державну реєстрацію права власності на квартиру за [PERSON] та відкрив розділ (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 2122451280000) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційну справу на нерухоме майно (а.с. 39-41, том 1). Частиною третьою статті 10 Закону встановлено обов`язок державного реєстратора, зокрема, встановлювати відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема, відповідність відомостей' про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; обов`язок, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав. Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку № 1141 під час проведення державної реєстрації прав державний реєстратор додатково здійснює пошук інших заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на те саме майно та рішень судів про заборону вчинення дій, пов`язаних з державною реєстрацією таких прав, у базі даних заяв. Пошук заяв про державну - реєстрацію прав та їх обтяжень у базі даних заяв здійснюється за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна та ідентифікаторами, визначеними у підпунктах 2 і 3 пункту 11 Порядку № 1141, тобто за адресою об`єкта нерухомого майна та/або за кадастровим номером земельної ділянки. Пошук заяв за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна, номером запису тощо звужує обсяг пошукової інформації. Формування відомостей у Державному реєстрі прав, у тому числі в його архівних частинах, є механізмом виконання обов`язку державного реєстратора щодо встановлення відсутності суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, відповідності відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах, наявності обтяжень прав на нерухоме майно. Метою формування відомостей у Державному реєстрі прав є отримання інформації про зареєстровані права, обтяження речових прав на нерухоме майна, необхідної у конкретному випадку для виконання передбачених законодавством обов`язків державного реєстратора. Так, пунктами 10, 11 Порядку № 1141 передбачено, що під час розгляду заяви державний реєстратор здійснює пошук у Державному- реєстрі прав відомостей про: 1) нерухоме майно; 2) право власності та суб`єкта цього права; 3) інші речові права та суб`єкта цих прав; 4) іпотеку та суб`єкта цього права; 5) обтяження прав на нерухоме майно та суб`єкта цих прав. Пошук у Державному реєстрі прав відомостей здійснюється за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна. У разі коли відомості про реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у заяві (запиті) не зазначаються, пошук у Державному реєстрі прав відомостей здійснюється за такими ідентифікаторами: 1) за ідентифікаційними даними фізичної або юридичної особи; 2) за адресою об`єкта нерухомого майна/місцезнаходженням земельної ділянки-назва адміністративно-територіальної одиниці (Автономна Республіка Крим, область, м. Київ. м. Севастополь), району, населеного пункту або селищної, сільської ради; 3) за кадастровим номером земельної ділянки; 4) за номером запису. Судом оглянуто матеріали реєстраційної справи про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] , за [PERSON] (а.с. 54-78, том 3) та встановлено, що приватним нотаріусом Василенком О.А. не надано належної оцінки документам, на підставі яких було проведено державну реєстрацію права власності. Так, відповідно до списку асоційованих членів кооперативу, який міститься в розділу на земельну ділянку з кадастровим номером 8000000000:66:148:0107, на якій здійснювалося будівництво багатоквартирного житлового будинку, договір про пайову участь з номером 100-3/10/274, зареєстрований за [PERSON] . Також не здійснено належним чином перевірки відомостей Державного реєстру прав на наявність та/або відсутність обтяжень, а також не здійснено пошук документів, які містяться в Державному реєстрі прав, що підтверджують прийняття в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку, в якому знаходиться квартира, документа про присвоєння поштової адреси та документів, що підтверджують законність такого будівництва. Отже, реєстраційні дії вчинені приватним нотаріусом з порушенням норм, які регулюють порядок державної реєстрації права власності, тому слід визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича та скасувати рішення № 53115917 від 14 липня 2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] , за [PERSON] . Крім того, позивач просить визнати договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , укладений 14 серпня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений та зареєстрований Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем за № 1173, недійсним. Між сторонами виникли правовідносини щодо визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним. Предметом доказування є недодержання вимог, що є необхідними для чинності правочину. Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на відсутність у нього волевиявлення в укладенні правочину та існування низки протиправних дій щодо Квартири поза волею Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 202 ЦК України). Положеннями ч. 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу. При цьому, відповідно до вимог ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно до вимог ст. 215 ЦК України необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні і оспорювані. Нікчемні - ті, недійсність яких прямо встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо). Оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК тощо). Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду. Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом (ч. 2 ст. 215 ЦК). Судом встановлено, що позивач не є стороною спірного договору про відступлення права вимоги, тому предметом доказування є порушення цивільних прав та інтересів позивача. Існування низки протиправних дій щодо спірної квартири поза волею позивача свідчить про відсутність у позивача волевиявлення на укладення правочину та є підставою для визнання оспорюваного договору купівлі-продажу квартири від 14 серпня 2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1173 та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим О.С., недійсним. За встановлених обставин суд приходить висновку про задоволення позовних вимог про визнання договору купівлі-продажу недійсним: визнати договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , укладений 14 серпня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем, зареєстрований за № 1173, недійсним. Позивач просить визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого Олексія Сергійовича та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53610107 від 14 серпня 2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] . Свої вимоги обґрунтував тим, що приватний нотаріус незаконно здійснив державну реєстрацію права власності на квартиру, оскільки не здійснив пошук за всіма наявними у Державному реєстрі прав на нерухоме майно, критеріями пошуку, а саме, не здійснив перевірку категорії «пошук розділів» у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та не здійснив пошук у Державному реєстрі прав відомостей за ідентифікатором пошуку «за адресою об`єкта нерухомого майна/місцезнаходженням земельної ділянки - назва адміністративно- територіальної одиниці». Судом оглянуто матеріали реєстраційної справи про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] (а.с. 70-78, том 3) та встановлено, що 14 серпня 2020 року рішенням приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Малого О.С. № 53610107 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень здійснено державну реєстрацію права власності на квартиру за [PERSON] . Підставою для реєстрації права власності за останнім був посвідчений ним 14 серпня 2020 року договір купівлі-продажу квартири, укладений між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований в реєстрі за № 1173 (а.с. 87-133, том 1), який рішенням судом визнано недійсним. За встановлених обставин позовні вимоги підлягають задоволенню: визнати незаконними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого Олексія Сергійовича та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53610107 від 14 серпня 2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2122451280000) про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] . Позивач просить витребувати з чужого незаконного володіння [PERSON] на користь [PERSON] квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на набуття відповідачем майна з незаконних підстав. Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. 316 ЦК України). Відповідно до статей 317, 319 ЦК України саме власнику належить право розпоряджатися своїм майном за власною волею. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (ст. 321 ЦК України). Відповідно до закріпленого у статті 387 ЦК України загального правила власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Разом із тим відповідно до положень статті 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо згідно з статтею 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. Згідно з положеннями статті 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Отже, за положеннями зазначених норм права власник майна може витребувати належне йому майно від будь якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними. Згідно роз`яснень, наданих у п. 22 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „ Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" від 07.02.2014 року № 5, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати це майно з незаконного володіння набувача (статті 387, 388 ЦК). Якщо в такій ситуації (саме так обґрунтовано підставу позову) пред`явлений позов про визнання недійсними договорів про відчуження майна, суду під час розгляду справи слід мати на увазі правила, встановлені статтями 387, 388 ЦК. При цьому норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було в наступному набувачем відчужене третій особі, оскільки надає право повернення майна лише стороні правочину, який визнано недійсним. Захист порушених прав особи, що вважає себе власником майна, яке було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України. Розглядаючи спори щодо витребування такого майна, суди повинні мати на увазі, що в позові про витребування майна може бути відмовлено лише з підстав, зазначених у статті 388 ЦК України, а також під час розгляду спорів про витребування майна мають встановити всі юридичні факти, які визначені статтями 387 та 388 ЦК України, зокрема: чи набуто майно з відповідних правових підстав, чи є підстави набуття майна законними, чи є набувач майна добросовісним набувачем тощо. У разі встановлення що відповідач є добросовісним набувачем суд повинен установити, чи вибуло майно з володіння власника поза його волею або було продане в порядку виконання судових рішень. Оскільки з матеріалів справи вбачається, що належне позивачу майно вибуло з його володіння поза його волею з порушенням норм чинного законодавства та набуте відповідачем без відповідних на те правових підстав, тому обґрунтованою є вимога про витребування цього майна на користь позивача: витребувати з чужого незаконного володіння [PERSON] на користь [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Щодо позовних вимог про скасувати державну реєстрацію права власності зареєстрованого за [PERSON] на нерухоме майно (квартиру), яке знаходиться за адресою [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2122451280000), суд вважає таке. Позовна вимога про скасування державної реєстрації права власності відповідача суперечить позовній вимозі про витребування нерухомого майна. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності підлягає державній реєстрації. Задоволення позовної вимоги про скасування державної реєстрації права власності суперечить зазначеній імперативній вимозі закону, оскільки виконання судового рішення призведе до прогалини в Державному реєстрі прав в частині належності права власності на спірне майно. Отже, замість скасування неналежного запису про державну реєстрацію до Державного реєстру прав має бути внесений належний запис про державну реєстрацію права власності позивача. Такий запис вноситься на підставі судового рішення про задоволення віндикаційного позову. Позивач просить про стягнення витрат на правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. 10 вересня 2020 року між позивачем та Адвокатським об`єднанням «4LEX» було укладено договір № 70 про надання правової (правничої) допомоги, відповідно адвокатське об`єднання прийняло на себе зобов`язання здійснити захист, представництво та надати інші види правової (правничої) допомоги клієнту на умовах і в порядку, що визначені цим договором та додатковими угодами до нього (а.с. 56, том 1). Вартість витрат на правову допомогу позивач підтверджує рахунком на оплату № 1 від 15 лютого 2021 року на суму 6 000,00 грн. (а.с. 57, том 1), актом надання правової (правничої) допомоги № 1 від 15 лютого 2021 року на суму 6 000,00 грн. (а.с. 58, том 1), меморіальним ордером № 2 від 17 лютого 2021 року на суму 6 000,00 грн. (а.с. 55, том 1). Відповідач не скористався своїм правом подачі клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу. Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Нормами ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Отже, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Враховуючи складність справи, розмір позовних вимог та розмір задоволених вимог,

Outcome: partial