Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-26 00:00:00

У серпні 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з нього на свою користь 16787,32 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 10000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, завданої затопленням квартири, а також стягнути з відповідача понесені нею судові витрати. Також у серпні 2021 року позивач звернулася до суду ще з одним позовом до відповідача, в якому просить стягнути з нього на свою користь 13750,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 15000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, завданої затопленням квартири, та стягнути з відповідача понесені нею судові витрати. На обґрунтування позовних вимог зазначено, що 20.05.2020 року та 10.06.2021 відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу на праві власності, про що був складені акти про залиття, згідно якого встановлено, що з вище розташованих приміщень квартири [ADDRESS] через недбале відношення власників квартири до сантехнічного обладнання в межах квартири відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Ухвалами суддів Богунського районного суду міста Житомира від 07.09.2020 року та від 21.09.2021 року відкрито провадження у справах та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 17.05.2021 року в справі за клопотанням позивача призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 22.12.2021 року було задоволено клопотання позивача, яким справу № 295/9129/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа комунальне підприємство «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 4» Житомирської міської ради, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири, об`єднано в одне провадження зі справою №295/10258/21 за позовом за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа комунальне підприємство «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 4» Житомирської міської ради, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири. У судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі та за відсутності її представника, вказала про підтримання вимог позову та просила стягнути з відповідача судові витрати за проведення судово-будівельної експертизи в розмірі 3463,10 грн. та судовий збір. Відповідач та представник третьої особи в судове засідання повторно не з`явився, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, причин неявки до суду не повідомили. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.\- Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються ст. ст. 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, чинними на день їх виникнення.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачу на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 12.03.1999 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду виконкому Житомирської міської Ради народних депутатів 12.03.1999 року (а. с. 6). Власником квартири [ADDRESS] є відповідач згідно договору дарування від 19.05.2020 року, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 03.08.2020 року (а. с. 10). Зі складеного 20.05.2020 року акту комісії в складі майстрів, затвердженого директором ПП «Крошня-ВЖРЕП № 4» Тичиною В.А. (а. с. 9), вбачається, що 20.05.2020 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] з вище розташоваї поверхом квартири [ADDRESS] та при обстеженні виявлено, що внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: коридор, а саме стеля, кутки, обірвані шпалери, антресоль; кухня, а саме обірвані шпалери на стелі, пошкоджена керамічна плитка та меблі; ванна кімната, а саме пошкоджені керамічна плитка, стеля, плінтус, двері; кімната, а саме затоплено підвісний натяжний потолок. Причиною залиття вказано порив труби на холодну воду у ванній кімнаті в квартирі [ADDRESS] . У подальшому комісією 14.06.2021 року складено ще один акт в складі майстрів, затвердженого директором ПП «Крошня-ВЖРЕП № 4» Тичиною В.А. (а. с. 119), в якому вказано, що 10.06.2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] з вище розташоваї поверхом квартири [ADDRESS] та при обстеженні виявлено, що внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: кухня, а саме стіни, стеля, відстали шпалери, пошкоджено меблі; ванна кімната, а саме стеля, кутки, набрякли двері; коридор, а саме стеля, пошкоджено меблі. Причиною залиття вказано виривання шлангу-змішувача холодної води в квартирі [ADDRESS] . Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування\~\~матеріальної та моральної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У зв`язку з цим не позивач повинен довести наявність вини відповідача, а відповідач повинен довести відсутність її вини у завданні шкоди. У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. При цьому, слід зазначити, що цивільно-правова відповідальність за нанесені збитки настає може наставати як при вчиненні активних дій, так і бездіяльності, адже власність зобов`язує. Однак відповідачем, який є власником квартири [ADDRESS] , не було надано належних та допустимих переконливих доказів, які б свідчили про відсутність його вини в залитті квартири позивача. Відповідно до висновку експерта № 350/10-2021 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 22.10.2021 року, складеного судовим експертом Свістуновим І.С. (а. с. 68-92), вартість матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS] , що зазначено в акті від 20.05.2020 року, становить 24255,44 грн. та за результатами проведеного дослідження встановлено, що залиття квартири сталося внаслідок прориву гнучкого шлангу підключення водопостачання до змішувача, який розташований на мийці в кухні квартири [ADDRESS] . Суд приймає до уваги зазначений висновок та стягує з відповідача на користь позивача 24255,44 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. При вирішенні питання про наявність підстав для відшкодування позивачу моральної шкоди судом враховуються спричинені їй душевні та моральні страждання, завдані пошкодженням належного їй майна, та пов`язані з перенесенням незручностей через проживання у пошкодженій підвищеною вологістю квартирі. Враховуючи характер правопорушення, глибину заподіяних позивачу душевних страждань, їх тривалість та наслідки,\~\~а також враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає за можливе задовольнити позов частково та визначає, що на відшкодування моральної шкоди з відповідача підлягає стягненню 3000,00 грн. Вирішення питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд керується ч. 2 ст. 141 ЦПК України та покладає на відповідача судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1816 грн. за дві вимоги майнового характеру, понесені позивачем [PERSON] , що підтверджено документально квитанцією від 18.09.2021 року (а. с. 139). Статтею 136 ЦПК України врегульоване питання відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати. Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Положеннями ч. 1 п. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати у разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян, а також за інших обставин, які не дають можливості здійснити оплату судових витрат. Суд вважає неохідним звільнити позивача від сплати судового збору за подання до суду першого позову, так як сума судового збору, яка підлягала оплаті за подання позову, в розмірі 1681,60 грн. за дві вимоги майнового характеру, перевищувала 5 відсотків розміру її річного доходу за 2019 рік згідно довіки про її доходи (а. с. 29), позовна заява була прийнята до розгляду, але при цьому відповідне клопотання позивача вирішено не було. Зважаючи на те, що позов задоволено частково на суму 27255,44 грн. (24255,44 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 3000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди) від заявлених позовних вимог на суму 55537,32 грн. (30537,32 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 25000 грн. на відшкодування моральної шкоди), що в процентному співвідношенні становить 49,08 %, тому з відповідача на користь позивача [PERSON] , яка згідно поданої квитанції понесла судові витрати за проведення судової експертизи, необхідно стягнути 1684,52 грн. таких витрат (3432,20 грн. х 49,08 % : 100), сплата яких позивачем підтверджується актом здачі-приймання висновку експера від 22.10.2021 року (а. с. 92).

Outcome: partial