Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-03 00:00:00

В квітні 2021 року позивачка звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишок сервіс», Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Європейська слобода» про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, в якій просила суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири у розмірі 142 608 грн. 00 коп., моральної шкоди у розмірі 20 000 грн. 00 коп. та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] сплачений судовий збір. Представник позивачки [PERSON] за ордером на надання правової допомоги [PERSON] (а.с.86) позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] за ордером на надання правової допомоги [PERSON] (а.с.108) у судове засідання призначене на 04 жовтня 2022 року об 12 годині 45 хвилин не з`явилася, електронною поштою на адресу суду направила клопотання про відкладення розгляду справи, яке судом отримано 04 вересня 2022 року об 13 годині 14 хвилин., без надання документів підтверджуючих поважність неявки представника відповідача у судове засідання(а.с.150). В попередніх судових засіданнях позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог та надала відзив на позовну заяву(а.с.98-104). Враховуючи, що представник відповідача не надала суду належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого клопотання, тому суд відхилив його та у відповідності до положень статті 223 ЦПК України продовжив слухання справи у відсутність сторін. Третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишок сервіс» надали заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи(а.с.82). Третя особа Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Європейська слобода» про дату, час і місце слухання справи повідомленні належним чином, що підтверджується довідкою про недоставлення SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка»(а.с.77, 93) поштовим поверненням за відсутністю адреси(а.с.97, 114, 121, 125) та за закінченням терміну зберігання(а.с.107), однак представник у судове засідання не з`явився, причини неявки у судове засідання не повідомив. Повно та всебічно вивчивши матеріали справи, дослідивши надані сторонами докази, ознайомившись з відзивом на позовну заяву, заслухавши свідків [PERSON] та [PERSON] , суд прийшов до наступного. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.8). Відповідно до акту прийому-передачі від 25 січня 2020 року(а.с.9) та технічного паспорту(а.с.10) на вищевказану квартиру загальна площа квартири складає 54.1 кв.м., житлова - 19.0 кв.м. 22 січня 2021 року у квартирі [ADDRESS] відбулося залиття зазначеної квартири з поверху вище. 25 січня 2021 року комісією у складі керуючого ЖК «Дніпровська Брама» Жоги М.Й. та електрика ЖК «Дніпровська Брама» було складено акт обстеження квартири [ADDRESS] згідно якого виявлено залиття квартири позивачки з боку квартири [ADDRESS] розташованої на 4 поверсі цього ж будинку. Зазначеним актом встановлено, що залиття квартири позивачки відбулося 22 січня 2021 року, також визначено обсяг завданої шкоди внаслідок залиття, а саме: по всій квартирі постраждали натяжні стелі, шпалери, стіни з гіпсокартону, пошкоджений ламінат у кімнаті, меблі, в усій квартирі відсутнє світлопостачання. Причиною залиття квартири [ADDRESS] є недбалість власника квартири [ADDRESS] щодо експлуатації мереж водопостачання. Вищевказаним актом також встановлено, що власник квартири [ADDRESS] на телефонні дзвінки не відповідав(а.с.12). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності на квартиру [ADDRESS] станом на 26 січня 2021 року не було зареєстровано(а.с.13). Згідно наданої відповіді на адвокатський запит адвоката Цівань Н.В., Обслуговуючим кооперативом «Житлово-Будівельний кооператив «Європейська Слобода» було надано інформацію від 15 лютого 2021 року, що асоційованим членом кооперативу, якому передається квартира [ADDRESS] є [PERSON] (а.с.15). Також на запит адвоката Цівань Н.В. від 15 березня 2021 року, Обслуговуючим кооперативом «Житлово-Будівельний кооператив «Європейська Слобода» було надано інформацію, 25 січня 2020 року між [PERSON] та ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Європейська Слобода» підписано акт прийому-передачі квартири [ADDRESS] , та зазначений акт є підставою для реєстрації за [PERSON] права власності на зазначену квартиру(а.с.19). Для встановлення розміру завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири [ADDRESS] [PERSON] звернулася до ФОП [PERSON] та уклала договір про надання послуг від 26 січня 2021 року, згідно якого ФОП [PERSON] було виготовлено Висновок №07/21 експертного будівельно-технічного дослідження від 01 лютого 2021 року. Відповідно до вищевказаного висновку судового експерта Ткаленко О.М. вартість ремонтно-будівельних робіт (відновлювального ремонту), проведення якого необхідно в квартирі [ADDRESS] для усунення наслідків затоплення, яке сталось 22 січня 2021 року складає 132 608 грн. 00 коп. з ПДВ. Розмір матеріальної шкоди спричиненої затопленням квартири [ADDRESS] , яке сталось 22 січня 2021 року складає 130 455 грн. 32 коп. з ПДВ(а.с.20-51). Вартість наданих робіт з експертного дослідження виконаним судовим експертом [PERSON] склала 10 000 грн. 00 коп., які були сплачені [PERSON] , що підтверджується відповідною квитанцією(а.с.45). Стороною відповідача до суду також надано договір оренди квартири [ADDRESS] укладеним між [PERSON] та [PERSON] згідно якого [PERSON] передала на умовах оренди зазначену квартиру [PERSON] з 03 травня 2020 року, строком на один рік, зі сплатою орендної плати у розмірі 5 000 грн.(а.с.101-103). Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов`язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. Допитані у судовому засіданні свідки підтвердили обставини викладені у позовній заяві. В позасудовому порядку сторонам не вдалося дійти згоди щодо добровільного відшкодування відповідачем завданої шкоди. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Також позивач в своїй заяві просить стягнути з відповідача моральну шкоду. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Водночас, п.5 постанови Пленуму Верховного суду від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] щодо стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям квартири підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки стороною відповідача не надано належних доказів, які б свідчили, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок інших обставин, а ніж обставини зазначені в позовній заяві, також суд не приймає до уваги наданий договір оренди квартири, що належить відповідачці та укладений з [PERSON] , оскільки умовами зазначеного договору не визначено відповідальності орендаря у даних правовідносинах, а отже відповідальність за шкоду завдану майну позивачки несе власник квартири з якої здійснено залиття. Також, враховуючи, що внаслідок пошкодження майна позивачу були спричинені моральні страждання, враховуючи обсяги пошкоджень та їх наслідки, засади розумності та справедливості суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди суму 10 000 грн. 00 коп. Згідно із положеннями статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам: судовий збір - 2 334 грн.08 коп. На підставі викладеного та

Outcome: partial