Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом в якому просить виключити відомості про батька [PERSON] , з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] , за №37 від 25 листопада 2020 року, складеного Онуфріївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Зобов`язати Онуфріївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонально управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) виключити відомості про батька [PERSON] , з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] за № 37 від 25.11.2020 року складеного Онуфріївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Позов обґрунтовує тим, що 26.09.2020 року сторони уклали шлюб, який зареєстрували у Онуфріївському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №26. Від шлюбу сторони мають дитину, доньку [PERSON] , [INFO] , про що 25.11.2020 року складено актовий запис №37, в графі БАТЬКИ зазначено [PERSON] , [PERSON] . Починаючи з січня 2021 року, відповідач почала систематично вчиняти сімейні сварки, ображати позивача, казати, що дитина не від нього, внаслідок чого їх подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам позивача. У зв`язку з цим на початку травня 2021 року сторони припинили шлюбні стосунки і перестали вести спільне господарство. Примирення, зазначає позивач, між ними неможливе, оскільки останній виявляє намір жити окремо, подає позов про розірвання шлюбу. Також зазначає у позові, що позивач в момент реєстрації його як батька дитини не знав, що він не є її біологічним батьком і лише нещодавно - в 2021 році, дізнався про цей факт. Відповідач сама визнає цей факт, всім розповідаючи, що позивач не є біологічним батьком дитини. Також позивач зазначив, що якщо відповідач в судовому засіданні не визнає позовні вимоги, то необхідно буде призначити та провести судово-біологічну експертизу з підтвердженням цих доводів, з подальшим покладенням на відповідача цих судових витрат. Ухвалою суду від 23.08.2022 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. В підготовчому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити з підстав зазначених у позові. Крім того, 04.10.2022 року в підготовчому засіданні позивачем подано заяву про застосування наслідків визнання позову та відмову від проходження експертизи в якій останній просить застосувати наслідки визнання позову відповідачем та відмовити від проходження генетичної експертизи та зазначено вимоги позовної заяви. Обґрунтував дану заяву тим, що ним подано до суду позов про виключення відомостей з графи батько щодо нього. Відповідач заявила, що позов визнає, від проходження генетичної експертизи відмовляється. Оскільки позивач визнала пред`явлений позов і визнання позову не суперечить закону, тому суд за згодою сторін та враховуючи положення ч.ч. 3, 4 ст. 200, ст. 206 ЦПК України, може розглянути справу у даному судовому засіданні та ухвалити рішення у справі, зазначено у заяві позивачем. Відповідач в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Подала в підготовчому засіданні письмову заяву про визнання позову та відмову від проходження експертизи в якій зазначила, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, від відібрання експериментальних зразків та проходження генетичної експертизи з метою встановлення батьківства відмовляється. Наслідки визнання позову та відмови від проходження експертизи їй роз`яснено. В обґрунтування даної заяви зазначила в ній, що визнає позов в повному обсязі, так як дійсно, позивач не є біологічним батьком дитини. В судовому засіданні ставилося на обговорення питання проведення генетичної експертизи, вважає що її проведення недоцільне, так як вона зазначених обставин не заперечує, результат експертизи знає заздалегідь. Фактично, буде потрачено час та гроші на оплату експертизи, тому не бачить сенсу її призначати та проводити. У підготовчому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі та суду пояснила, що дійсно вона з відповідачем 26.09.2020 року уклали шлюб. [INFO] народилася донька [PERSON] . Проте, позивач по справі не є її біологічним батьком, про що останній дізнався від неї вже після народження дитини приблизно з початку 2021 року. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Онуфріївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справ повідомлений належним чином. Однак, 07.09.2022 року направили до суду заяву про розгляд справи без участі представника в якій зазначили, що у зв`язку з виробничою необхідністю прибути в судове засідання не має можливості, просять провести розгляд справи за відсутності представника. Заперечень по справі не мають, вирішення питання покладають на розсуд суду. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч.2 ст. 206 ЦПК України до ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом в підготовчому судовому засіданні сторонам роз`яснено наслідки відповідних процесуальних дій, відповідач у підготовчому судовому засіданні прийняв участь особисто та особисто подав заяву про визнання позову. В підготовчому судовому засіданні судом виконано вимоги ч. 4 ст. 200 та ст. 206 ЦПК України та враховуючи те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому підстави для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову та продовження судового розгляду, відсутні, тому суд приходить висновку за результатами підготовчого засідання про ухвалення рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем. Заслухавши в підготовчому судовому засіданні сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, врахувавши, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить висновку про часткове задоволення позову. Судом встановлено, що 26.09.2020 року між сторонами був укладений шлюб, зареєстрований у Онуфріївському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №26, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб з відміткою "ПОВТОРНО" серії [NUMBER] видане 02.08.2022 року /а.с.11/. Згідно свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , видно що батьком записано [PERSON] , а матір`ю [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження з відміткою "ПОВТОРНО" серії [NUMBER] видане 02.08.2022 року /а.с. 10/. В підготовчому судовому засіданні судом роз`яснено позивачу про необхідність подання суду доказів відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною, а саме результати молекулярно-генетичної експертизи, та роз`яснено положення ст.ст. 12, 13, 103 ЦПК України. Проте, позивачем зазначено, що таке клопотання він подавати не буде, та надав заяву про застосування наслідків визнання позову та відмову від проходження експертизи. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. У відповідності до пунктів 10, 11 Постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 15.05.2006 р. «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126 СК). Згідно з п.11 вищезазначеної Постанови Пленуму Верховного Суду України, судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, зокрема висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз, при цьому для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. За правилом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. За правилами частини першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно з частиною другою статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Отже, вирішуючи справу про оспорювання батьківства, суди повинні керуватися найкращими інтересами дитини, забезпечуючи баланс між інтересами дитини та сторін справ. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Суд враховує те, що мати дитини, відповідач у справі, у поданій до суду письмовій заяві та в підготовчому засіданні визнала ту обставину, що [PERSON] не є біологічним батьком її доньки [PERSON] , [INFO] , та не заперечує щодо задоволення позову. Суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У зв`язку з тим, що в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записані сторони по справі, враховуючи матеріали справи та пояснення відповідача про те, що позивач не є біологічним батьком її доньки [PERSON] , [INFO] , суд приходить висновку, що заявлені вимоги позивача щодо позовної вимоги про виключення запису про нього, як про батька із актового запису про народження дитини є законними та обґрунтованими, та відповідно про наявність законних та обґрунтованих підстав для задоволення даної позовної вимоги позивача. Згідно з п. 2.13, п. 2.13.1 Наказу Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 № 96/5 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В задоволенні позовної вимоги про зобов`язання Онуфріївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонально управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) виключити відомості про батька [PERSON] , з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] за № 37 від 25.11.2020 року складеного Онуфріївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), слід відмовити з наступних підстав. Згідно з абз. 1 ч.1 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. Відповідно до п.п. 2.13, 2.13.1, 2.16.2 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. За наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду. З огляду на викладене, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження є самостійною підставою для внесення відповідних змін, а тому вимога позивача з приводу зобов`язання Онуфріївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонально управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) виключити відомості про батька [PERSON] , з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] за № 37 від 25.11.2020 року складеного Онуфріївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) не підлягає задоволенню, оскільки є передчасною. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. За правилами ч.3 ст. 217 ЦПК України з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Відповідач визнав позов та надав суду відповідну письмову заяву в підготовчому судовому засіданні, тобто до початку розгляду справи по суті. Враховуючи вищезазначене, оскільки суд прийшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, при цьому відповідач в підготовчому судовому засіданні визнав позов повністю, в порядку розподілу судових витрат, які складаються із судового збору в сумі 992,40 грн. суд приходить висновку про стягнення із відповідача на користь позивача судового збору в розмірі 496,20 грн. та про повернення [PERSON] з державного бюджету 50 відсотків судового збору сплаченого при поданні позову відповідно до квитанції 0.0.2638147095.1 від 12.08.2022 року. На підставі викладеного та

Outcome: partial