Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

24.11.2021 р.позивач Приватне акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" звернулося в Корабельний районний суд м. Миколаєва з позовом до [PERSON] , в якому просило стягнути з відповідача суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 12 596,94 грн. та суму сплаченого судового збору. В обґрунтування позову позивач зазначив, що 05 березня 2020 року між Приватним акціонерним товариством «Страхова група «ТАС» (страховик) та [PERSON] (страхувальник) був укладений договір добровільного комплексного страхування майна та відповідальності № FO-689207. Предметом даного договору є майнові інтереси пов`язані із володінням та користуванням майном - квартирою [ADDRESS] . 18 вересня 2020 року із застрахованим майном відбулась страхова подія, а саме: сталося залиття водою застрахованої квартири. Комісією ОСББ «Вимпел» встановлено, що 18 вересня 2020 року в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири, а саме: коридору, внаслідок чого були пошкоджені шпалери, фрізи, одна розетка, два вимикачі, покриття підлоги - ламінат; в кухні пошкоджена стеля та розетка, в туалеті - стеля, кахлі на стіні. Причиною залиття став витік води з квартири [ADDRESS] , що знаходиться вище. 23 вересня 2020 року страхувальник за договором добровільного комплексного страхування майна та відповідальності № FO-689207 звернувся до ПРАТ «СГ «ТАС» із заявою про настання страхової події та 20 січня 2021 року із заявою про виплату суми страхового відшкодування. Дана заява була розглянута. Подія залиття водою квартири [ADDRESS] визнано страховим випадком у зв`язку з чим, на підставі локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 від 10 грудня 2020 року, заяви на виплату страхового відшкодування від 20.01.2021 року, страхового акту № 00070/19/521 від 25.01.2021 року, ПРАТ «СГ «ТАС» здійснило виплату суми страхового відшкодування в розмірі 12596,94 грн. Позивач зазначив, що майнова шкода була завдана страхувальнику внаслідок неправомірних дій відповідача, які полягають у неналежному догляді за власним майном, внаслідок чого власнику квартири [ADDRESS] було завдано матеріальної шкоди. Посилаючись на вказані обставини, а також неможливість вирішення вказаного питання у досудовому порядку, позивач був змушений звернутися в суд з даним позовом. Ухвалою від 26.11.2021 року у вказані цивільній справі відкрито провадження та призначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Відповідачу запропоновано подати відзив в строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження та позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляди справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення. Відповідач був вчасно та належним чином повідомлений про місце розгляду справи, про визначений строк для надання відзиву на позов, однак заяву про участь у судовому засіданні не подав, відзиву на позовну заяву не надіслав, заперечень проти задоволення позову до суду не надав. За таких обставин, відповідно до ст. 280 ЦПК України, враховуючи відсутність заперечень представника позивача проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи, в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги належить задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що 5 березня 2020 року між ПРиватним акціонерним товариством «Страхова група «ТАС» та [PERSON] укладений Договір добровільного комплексного страхування майна та відповідальності. Відповідно до п. 10 вказаного Договору страхування місцем дії договору є: [ADDRESS] . Згідно з 3.1. Договору, предметом цього Договору є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані: з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, що знаходиться у Місці Дії Договору, відповідно до умов цього Договору (вид страхування: страхування майна); майнові інтереси, що не суперечать закону, пов`язані з відшкодуванням шкоди, заподіяної страхувальником або іншою особою, цивільна відповідальність якої застрахована, життю, здоров`ю, працездатності, майну третіх осіб шкоду, завдану їх майну внаслідок експлуатації Страхувальником застрахованого майна, що знаходиться у Місці Дії Договору (вид страхування; страхування відповідальності). Розділом 5 Договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності передбачені Страхові ризики та страхові випадки, види Страхування майна. Пунктом 5.9. даного Договору передбачений страховий випадок: Дія води, згідно з яким страховим випадком є пошкодження та/або знищення застрахованого майна внаслідок: 5.9.1. протікання будь-якої рідини внаслідок аварії системи водопроводу, опалення, каналізації, пожежогасіння, резервуарів, в тому числі внаслідок аварії (проривання) приладів та/або обладнання, що стаціонарно з`єднані з такими системами в процесі їх використання за прямим призначенням, що відбулися у Місці Дії Договору, або поза ним; 5.9.2. проникнення води або інших рідин із сусідніх приміщень, які не належать Страхувальнику. Відповідно до Акту про залиття житлового приміщення від 18.09.2020 р., складеного та підписаного комісією у складі: голови ОСББ «Вимпел» Колесніченка Л.І., члена правління [PERSON] , [PERSON] та власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] склали цей акт про те, що 18 вересня 2020 року в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири, а саме: коридору, внаслідок цього пошкоджені: шпалери, фрізи, одна розетка, два вимикачі, покриття підлоги - ламінат; в кухні пошкоджена стеля та розетка, в туалеті - стеля, кахлі на стіні. Згідно з вказаним Актом причиною залиття став витік води з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище. Враховуючи наявність Договору страхування, страхувальник, [PERSON] , звернулася до АТ «СГ «ТАС» з заявою про настання події з застрахованим майном та заявою на здійснення відшкодування шкоди, заподіяної в результаті Дія води. ВІдповідно до Локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на ремонтні роботи, складений в поточних цінах станом на 10 грудня 2020 р., кошторисна вартість будівельних робіт склала 13 096,94 грн. Згідно з Страховим актом № 00070/19/521 від 25.01.2021 позивачем проведено виплату страхового відшкодування за страховою подією від 18.09.2020, що відбулася внаслідок дії води за адресою: [ADDRESS] . Сума страхового відшкодування до виплати склала 12 596,94 грн. Відповідно до платіжного доручення № 155510 від 27.01.2021 р. вказані кошти були перераховані вигодонабувачу. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна [PERSON] на праві спільної часткової власності належить право власності на квартиру [ADDRESS] . Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» та ст.993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, заподіяна неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Положеннями ст. ст. 319, 321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Статтею 322 ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до Акту про залиття житлового приміщення від 18.09.2020 р. причиною залиття став витік води з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище. З наведеного Акту вбачається, що даний документ відповідачу для ознайомлення та підписання вручений не був проте, це не звільняє його, як власника квартири [ADDRESS] , від відповідальності за заподіяну шкоду. Оскільки відповідач не відшкодував шкоду в добровільному порядку та згідно з положеннями ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» позивач отримав право вимоги на таке відшкодування. Згідно з вимогами ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався як на підставу своїх позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню кошти в розмірі понесених витрат в сумі 12 596,94 грн. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідача на користь позивача належить стягнути суму сплаченого судового збору в розмірі 2270,00 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved