Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду з позовом до Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу про скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди. Просить скасувати наказ директора Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу від 06.09.2021р. № 46-од «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» у відповідності до якого накладено дисциплінарне стягнення на слюсаря гуртожитку [PERSON] у вигляді звільнення та розірвання трудового договору на підставі п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України. Скасувати наказ директора Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу від 06 вересня 2021 року № 48-к «Про реалізацію наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » згідно з яким наказано розірвати безстроковий трудовий договір призначений наказом від 06.06.2019р. № Зб-о з слюсарем гуртожитку [PERSON] згідно п. 4ч. 1 ст. 40 КЗпП України зва прогул без поважної причини з 07.09.2021р. Поновити [PERSON] на посаді слюсарня гуртожитку Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу з 08 вересня 2021 року, про що зробити відповідний запис в трудовій книжці. Стягнути з Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу. Допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за один місяць. Стягнути з Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу на користь [PERSON] суму моральної шкоди, яка становить 5000 Стягнути з Рівненського фахового коледжу економіки та на користь [PERSON] витрати пов`язані із розглядом справи в сумі 5000 грн. - судові витрати на професійну правничу допомогу. Судовий збір покласти на відповідача. Свої вимоги обґрунтував наступними доводами. У період з 07.06.2019 року по 06.09.2021 року він перебував у трудових відносинах з Державним вищим навчальним закладом «Рівненський коледж економіки та бізнесу», в даний час перейменовано на Рівненський фаховий коледж економіки та бізнесу. 07 вересня 2021 року був звільнений на підставі п. 4 ст. 40 КЗпП за прогул (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; згідно наказу № 48-к від 06.09.2021 року. Вважає своє звільнення незаконним з тих підстав, що він за викликом слідчого знайомився з матеріалами кримінального провадження в приміщенні ГУ НП в Рівненській області. Окрім того, його робочий час був до 17.00 год., відтак, відсутність на робочому місці не могла перевищити 3 годин., що давало підстави відповідачу звільнити його за прогули. Окрім того, він був членом профспілки, проте такої згоди щодо його звільнення не було. Просив скасувати накази, поновити його на роботі. Стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу. Вважає що незаконним звільненням йому була заподіяна моральна шкода, яка полягала у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації, так як його залучали до роботи не за призначенням. Саме у день звільнення, за вказівкою завідуючої гуртожитку [PERSON] , він вимушений був вантажити повалені дерева, та виконувати іншу роботу, яка не властива посаді слюсаря. Заподіяну моральну шкоду оцінив у розмірі 5000,00 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позову у межах його доводів та просив задовольнити повністю. Додатково пояснив, що 12.08.2021р. близько 13.30 год. йому зателефонував слідчий та повідомив що він може підійти та ознайомитися з матеріалами кримінального провадженяння. Близько 14.30 год. він прийшов до слідчого та з 14.40 год. і до 17.00 год. перебував в кабінеті слідчого та знайомився з матеріалами кримінального провадження. Час перебування його у приміщення поліції у журналі чергової частини не було зафіксовано. Окрім того, його звільнили без згоди голови профкому. Відповідачем подано до суду відзив з якого вбачається, що пред`явлений до них позов вони не визнають. Та просять відмовити у його задоволенні повністю. Свої правову позицію огбгрунтували наступними доводами. Зазначили, що [PERSON] 12.08.2021 о 14 год. 00 хв. залишив робоче місце при чому висловився, що йде у баню. У зв`язку з цим 12.08.2021 завідувачем гуртожитку [PERSON] було подано доповідну записку з приводу безпідставного залишення [PERSON] робочого місця та іншими працівниками, які були присутні під час розмови [PERSON] , з завідувачем гуртожитку [PERSON] . У зв`язку з встановленням факту порушення трудової дисципліни, а саме залишення робочого місця [PERSON] без поважних причин було призначено проведення службового розслідування за вказаним фактом. 27.08.2021 до канцелярії ДВНЗ РКЕБ [PERSON] надано лист від 27.08.2021 в якому останній повідомляв, що о 14 год 12.08.2021 між ним та завідуючим гуртожитку [PERSON] відбулась розмова в якій [PERSON] повідомив, що у зв`язку з необхідністю через важливу зустріч вимушений відлучитись з робочого місця з 14 год. 30 хв.. Відсутність на робочому місці з 14 год. 00 хв. 12.08.2021 у зв`язку з викликом на 14 год. 30 хв. до Слідчого Рівненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області Харкевича П.Л. для проведення слідчих дій у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за №12017180010004470. У зв`язку з отриманням відомостей, що можуть вказувати на поважність відсутності [PERSON] 12.08.2021 в період з 14 год. 00 хв. по 17 год. 15 хв. на робочому місці, відповідно до доповідної [PERSON] строк службового розслідування продовжено до 06.09.2021. Відповідно до листа Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області від 31.08.2021 №207 Аз/200/01-21, що наданий на адвокатський запит адвоката Курися О.П. б/н від 27.08.2021 щодо реєстрації 12.08.2021 [PERSON] , в журналі відвідувачів Рівненського РУП ГНП в Рівненській області, зазначено, що згідно журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області відсутні записи щодо перебування [PERSON] . Відповідно до наданої [PERSON] , копії повістки за підписом слідчого СВ Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області слідчого Харкевича П. зазначається, що «Відповідно до вимог ст.ст. 111, 112, 133, 135 КПК України 12.082021 року о 14 год. 00 хв. Вам необхідно з`явитися для додаткового допиту в якості потерпілого до слідчого СВ Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції [PERSON] у Рівненський РУП ГУНП в Рівненській області, за адресою [ADDRESS] ». На звороті вказаної Повістки про виклик після підпису слідчого СВ Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області слідчого Харкевича П. міститься напис «Отримав 26.08.21 р. та підпис.». Так зі змісту наданої [PERSON] повістки про виклик не можна встановити дату її складання чи видачі. Вважають, що повістка видана в порушення положень ст.ст. 135,136 КПК України, зокрема у ній відсутні відомості щодо часу фактичного перебування у слідчого, що унеможливлює встановити чи перебував [PERSON] за вказаною повісткою у будь який час в особи, що здійснювала виклик. Вважають, що подана [PERSON] копія повістки про виклик не може бути доказом поважності відсутності [PERSON] на робочому місці в період з 14 год. 00 хв. по 17 год. 15 хв. 12.08.2021. Відтак, було встановлено факт порушення Позивачем трудової дисципліни, що полягає в прогулі тобто відсутності на робочому місці 12.08.2021 в продовж 3 год. 15. хв.. з 14 год. по 17 год. 15 хв. У зв`язку з притягненням до дисциплінарної відповідальності [PERSON] раніше було прийнято рішення притягнути [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення. Покликання Позивача, на ту обставину, що за серпень 2021 року оплати праці в повному обсязі, не може бути підставою вважати поважність його відсутності на роботі, оскільки в силу п. 1 ч. 1 ст. 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набут а заробітна плата. Враховуючи ту обставину, що в силу положень ч. 1 ст. 148 КЗпП України встановлений місячний термін притягнення до дисциплінарної відповідальності з моменту виявлення дисциплінарного проступку, який закінчувався 12.09.2021, а підстав для продовження цього строку не існувало. Було прийнято рішення у формі наказу про реалізацію наказу про дисциплінарну відповідальність. Враховуючи викладене, просили в задоволенні позову [PERSON] до Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу відмовити. У судовому засіданні представник відповідача адвокат Курись О.П. позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні за недоведеністю позовних вимог, враховуючи доводи викладені у поданому до суду відзиві з урахуванням поданих до суду письмових доказів. Ухвалою Рівненського міського суду від 07.10.2021 року відкрите спрощене позовне провадження у справі, призначений судовий розгляд з викликом сторін. 03.11.2021р. до суду надійшов відзив відповідача з доданими до нього письмовими доказами. 08.11.2021р. позивач подав до суду відповідь на відзив у якій підтримав свою правову позицію викладену у позовній заяві яку просив задовольнити. Ухвалою суду від 18.01.2022р. задоволено клопотання представника відповідача. Постановлено звернутися до Профспілкового комітету Рівненського фахового коледжу економіки та бізнесу щодо надання згоди виборного органу первинної профспілкової організації на звільнення [PERSON] на підставі п. 4 ст. 40 КЗпП України. Провадження у справі було зупинене. Ухвала суду повернута без виконання з тих підстав, що 31.08.2021р. було проведено Позачергові Загальні збори Первинної профспілкової організації працівників Державного вищого навчального закладу «Рівненський коледж економіки та бізнесу» на яких було прийнято рішення про припинення діяльності. З 01.09.2021р. по 09.02.2022р. проводилася процедура припинення юридичної особи.16.02.2022р. було припинено юридичну особу Первинна профспілкова організація працівників Державного вищого навчального закладу «Рівненський коледж економіки та бізнесу». Ухвалою суду від 20.04.2022р. поновлено провадження у справі. Ухвалою суду на місці задоволено клопотання позивача про допит у якості свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які були допитані у судовому засіданні. Клопотання про допит свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] позивач не підтримав. Ухвалою суду від 06.09.2022р. частково задоволено клопотання позивача [PERSON] та витребувано у ПрАТ «Київстар» інформацію з можливістю ознайомитися та вилучити шляхом зняття копії інформації, а саме: отримання паперової роздруківки інформації, яка знаходиться в оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», щодо вхідних телефонних з`єднань з каналів мобільного телефонного зв`язку, які користуються мобільними телефонами з абонентським номером [NUMBER] , із зазначенням вхідних абонентських номерів, тривалості розмов та прив`язкою до базових станцій у період часу з 13-00 год. по 15-00 год. 12 серпня 2021 року. На виконання ухвали 27.09.2022р. до суду надійшла відповідь зПАТ «Київстар», яка долучена до матеріалів справи та була досліджена у судовому засіданні. Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, показання свідків, дослідивши письмові матеріалим справи та оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків. Ст. 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Однією з гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений статтею 5- 1 КЗпП України правовий захист від необгрунтованої відмови у прийнятії на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Відповідно до п. а ч. 2 ст. 9 Конвенції МОП № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця 1982 року, яка ратифікована Верховною Радою 04.02.1994, зазначено, що тягар доведення наявності законної підстави для звільнення, як це визначено в ст. 4 цієї Конвенції, лежить на роботодавці. В тому числі, обов`язок доведення вини працівника у порушенні трудової дисципліни на підприємстві покладено також на роботодавця. П. 4 ст. 40 КЗпП України передбачено, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадках: прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Крім встановлення самого факту відсутності працівника на роботі більше трьох годин протягом робочого дня, визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення з роботи є з`ясування поважності причин його відсутності. Ст. 7 Конвенції МОП № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця 1982 року регламентовано, що трудові відносини з працівником не припиняються з причин, пов`язаних з його поведінкою або роботою, доти, доки йому не нададуть можливість захищатись у зв`язку з висунутими проти нього звинуваченнями, крім випадків, коли від роботодавця не можна обгрунтовано чекати надання працівникові такої можливості. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за п. 4 ст. 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу). Стаття 149 КЗпП України зобов`язує власника або уповноважений ним орган при обранні виду стягнення враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, та попередню роботу позивача. Законодавством не визначено переліку обставин, за наявності яких прогул вважається вчиненим з поважних причин. Тому, вирішуючи питання про поважність причин відсутності на роботі працівника, звільненого за п. 4 ст. 40 КЗпП України, суд повинен виходити з конкретних обставин і враховувати будь-які докази із передбачених ст. 76 ЦПК України. У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6- 28001цс15 зроблено висновок, що «пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником, або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами». У постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 662/959/16-ц зроблено висновок, що робоче місце працівника - це певна зона, де працівник знаходиться і працює із застосуванням у процесі роботи різних технічних та/або інших засобів. Основою визначення робочого місця є функціональний розподіл праці у взаємозв`язку із засобами праці, що дозволяє розглядати робоче місце як місце докладання робочої сили працівників. Трудова діяльність працівника може здійснюватися (а відповідно його робоче місце може знаходиться) безпосередньо на підприємстві (фіксоване робоче місце) або в межах іншого територіального простору, який використовує працівник для виконання трудових обоє 'язків. Відповідно до ч. 1 ст. 50 КЗпП України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40 годин на тиждень. Ч.ч. 1, 3 ст. 52 КЗпП України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що для працівників установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. При п`ятиденному робочому тижні тривалість щоденної роботи (зміни) визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності, які затверджує власник або уповноважений ним орган за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації з додержанням установленої тривалості робочого тижня (статті 50 і 51). П`ятиденний або шестиденний робочий тиждень встановлюється власником або уповноваженим ним органом спільно з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) з урахуванням специфіки роботи, думки трудового колективу і за погодженням з місцевою радою. Відповідно до ч. 1 ст. 53 КЗпП України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) напередодні святкових і неробочих днів (стаття 73) тривалість роботи працівників, крім працівників, зазначених у статті 51 цього Кодексу, скорочується на одну годину як при п`ятиденному, так і при шестиденному робочому тижні. У відповідності до положень ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно з положеннями ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Ч. 1 ст. 142 КЗпП України визначено, що трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Відповідно до ч. 1 ст. 147 КЗпП України передбачено. що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Приписами ч. 1 ст. 148 КЗпП України передбачено. що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Ч.ч.1. 3. 4 ст. 149 КЗпП України передбачено. що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ч. 1 ст. 151 КЗпП України якщо протягом року з дня накладення дисциплінарного стягнення працівника не буде піддано новому дисциплінарному стягненню, то він вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення. Судом встановлено, що [PERSON] відповідно до наказу № 36-0 від 06.06.2019р. був прийнятий на роботу до ДВНЗ «Рівненський коледж економіки та бізнесу» на посаду завідуючого складом. Наказом № 17-к від 18.03.2021р. [PERSON] було переведено на посаду слюсаря в гуртожитку коледжу за погодженням з [PERSON] . Наказом № 46-од від 06.09.2021р. « Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», накладено дисциплінарне стягнення на слюсаря гуртожитку [PERSON] у вигляді звільнення з розірванням трудового договору на підставі п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України, з яким позивача було ознайомлено, що підтверджується особистим підписом та записом з якого вбачається, що з прийнятим рішенням не не згідний. 06.09.2021р. Наказом № 48-к від 06.09.2021р. «Про реалізацію наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », розірвано безстроковий трудовий призначений наказом від 06.06.2019р. № 36-о з слюсарем гуртожитку [PERSON] згідно п.1ч.1ст. 40 КЗпП України за прогул без поважної причини з 07.09.2021р. з виплатою компенсації. Позивач з наказом ознайомлений під особистий підпис. З оглянутого судом наказу № 48/1-к від 06.09.2021р. «Про внесення змін до наказу від 06.09.2021р. № 48-к «Про реалізацію наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » за яким, у зв`язку із технічною помилкою, наказ на призначення на посаду слюсаря гуртожитку від 06.09.2019р. № 36-о змінити на наказ від 18.03.2021р. № 17-к за яким наказано, розірвати безстроковий трудовий договір призначений наказом від 18.03.2021р. № 17-к з слюсарем гуртожитку [PERSON] згідно п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України за прогул без поважної причини з 07.09.2021р. з виплатою компенсації. Підпис [PERSON] про ознайомлення, на наказі відсутній. Як встановлено судом, наказу про звільнення передували наступні дії відповідача, пов`язані з організацією та проведенням перевірки обставин, викладених у доповідній завідуючої гуртожитком [PERSON] про відсутність [PERSON] на роботі 12.08.2021р. у період часу після 14.00 год. до 17.15 год. та доповідних [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Так, наказом в.о.директора ДВНС «РКЕБ» від 13.08.2021р. № 32-г створено комісію з службового розслідування по факту відсутності на роботі слюсаря гуртожитку [PERSON] 12 серпня 2021р.. До складу комісії включені: голова [PERSON] , заступник директора по АГЧ, та членів - [PERSON] , інженер з ОП; [PERSON] , зав.господарством. Визначено провести розслідування у 10-денний термін за результатами якого скласти акт розслідування. З наказом [PERSON] ознайомлений під особистий підпис. Листом від 25.08.2021 №307/01-10/04 за підписом заступника директора по АГЧ (голови комісії з службового розслідування) Рогаля І.М. запропоновано [PERSON] надати пояснення щодо факту відсутності на роботі 12.08.2021 р. з 14.00 год. по 17.00 год. З листом [PERSON] ознайомлений під особистий підпис. 27.08.2021 [PERSON] надано до ДВНЗ «РКЕБ» надано лист в якому зокрема зазначалось, що гуртожиток ДВНЗ «РКЕБ» ним ( [PERSON] ) був покинутий 12.08.2021р. о 14-00 год., так як він був викликаний слідчим Рівненського ВП ГУНП в Рівненській обалсті Харкевичем П.М. що здійснює досудове розслідувння кримінального провадження за №12017180010004470, де він є потерпілою особою для проведення слідчих ді, що дозволено законодавством України. В разі необхідності документ (повістка) слідчим Рівненського ВП ГУНПАП в Рівненській області [PERSON] буде надана додатково до матеріалів службового розслідування.Також у вказаному листі висловлене прохання продовжити службове розслідуваннянадати можливість ознайомитись із доповідною [PERSON] , повідомити його ( [PERSON] ) про результати перевірки та складеним актом.Окрім того у вказаному листі зазначено, що письмове пояснення буде надано ним після ознайомленні із доповідною [PERSON] . Наказом №35-г від 28.08.2021 директора ДВНЗ «РКЕБ» на підставі пояснювальної записки [PERSON] від 27.08.2021 та доповідної записки від 27.08.2021 заступника директора по АГЧ [PERSON] , продовжено строк службового розслідування призначеного наказом від 13.08.2021 №32-г до 06.09.2021 включно.З наказом [PERSON] ознайомлений під особистий підпис. 28.08.2021 до Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області адвокатом Курисем О.П. у зв`язку з наданням паравової допомоги ДВНЗ «РКЕБ» подано запит про отримання інформації щодо реєстрації 12.08.2021, як відвідувачем [PERSON] , в журналі реєстрації відвідувачів Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області. Листом від 31.08.2021 №207Аз/200/01-21 на адвокатський запит адвоката Курися О.П . Рівненське РУП ГУНП в Рівненській області надало інформацію наступного змісту, що згідно журналів обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області відсутні записи щодо перебування [PERSON] . 03.09.2021 [PERSON] подано до ДВНЗ «РКЕБ» лист з долученою копією провістки про виклик 12.08.2021 на 14-00 год. [PERSON] до слідчого СВ Рівненського РУП ГКНП в Рівненській області старшим лейтенантом поліції Петром Харкевичем. 06.09.2021 комісією створеною наказом №32-г від 13.08.2021 складено та підписано акт проведення службового розслідування, що підписаний членами комісії та зі змістом якого ознайомлений Голова профспілкової організації працівників ДВНЗ «РКЕБ» [PERSON] зі змісту акту слідує, що [PERSON] допущено порушення трудової дисципліни, що виразилось у відсутності на робочому місці понад три години, а саме в період з 14 год. 00 хв. по 17. год. 15 хв. 12.08.2021 (прогул). У зв`язку з чим рекомендовано накласти дисциплінарне стягнення ку вигляді звільнення та розірвати трудовий договір з [PERSON] на підставі п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП. Також судом встановлено, що після видання оскаржуваних наказів Відповідачем листом №334/01-10/10 від 08.09.2021 повідомлено [PERSON] про розмір усіх сум, що підлягають до виплати, що у звізку з необтриманням трудової книжки вона буде зберігатись у відділі кадрів ДВНЗ «РКЕБ», де її можна буде забрати особисто у будь-який час, чи за письмовою заявою буде надіслана поштовим відправленням з описом. До вказаного листа долучено копії наказів №48-к та №48/1-к від 06.09.2021. даний лист відправлений 08.09.2021 на адресу [PERSON] рекомендованим поштовим відправленнням з описом, за №3302711297615. Вказане поштове відправлення повернуто відправникові ДВНЗ «РКЕБ» 28.09.2021 з поміткою «за закінченням терміну зберігання». Повторно 05.10.2021, ДВНЗ «РКЕБ» направило [PERSON] ідентичний лист з долученими копіями тих самих наказів. Під час судового розгляду з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, сторонами додатково долучено додаткові докази. Так Позивачем надано лист за підписом слідчого Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області Петра Харкевича від 15.09.2020р. за вих..№ 224Аз\\200/6-2021, як відповідь на запит адвоката Якубця М.К., відповідно до якого слідує, що [PERSON] 12.08.2021р. о 14.30 год., за викликом слідчого дійсно перебував в приміщенні Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області де проводився додатковий допит [PERSON] , в якості потерпілого. Представником Відповідача додатково надано лист-відповідь від 20.06.2022 №72Аз/200/02-22 на поданий запит адвоката Курися О.П.. відповідно до змісту вказаного листа слідує, що в матеріалах кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за №12017180010004470, протоколу проведення слідчих (роззшукових) дій з громадянином [PERSON] 12.08.2021 р. відсутні. В додаткових поясненнях Позивач зазначив, що виклик слідчим відбувався по телефону, а саме слідчий зателефонував йому об 13 год. 30 хв., номеру з якого телефонував слідчий він не пам`ятає. Також, в судовому засіданні позивач пояснював, що його робочий день згідно з посадовою інструкцією слюсаря щоденно тривав з 08-00 до 17-00 год. На уточнююче питання, щодо тривалості робочого дня у п`ятницю під час надання пояснень Позивач вказав, що робочий день до 16 -00 год. В подальшому Позивач стверджував, що щоденно в період-понеділка-п`ятниці його робочий день з 08-00 до 17-00 год. Допитана в судовому засідані завідувач гуртожитку [PERSON] показала, що позивач був її підлеглим та був переведений з посади завідуючого складом. 12.08.2021 трудовим колективом усувались наслідки негоди та коли йшли на обід вона повідомила підлеглим, що після обіду ще потрібно вантажити повалені дерева. [PERSON] сказав, що після обіду грузити не буде, оскільки у нього на 15-00год. баня, він домовився та записаний в баню. Після чого [PERSON] розвернувся і пішов. Вона звернулась до нього ще, на що він повідомив, що не буде працювати. Під час даної події в коридорі гуртожитку стояли [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які чули зміст даної розмови. [PERSON] залишив робоче місце об 14-00 год. Робочий день [PERSON] щоденно до 17-15 год., окрім п`ятниці коли робочий день до 16-00 год. На додаткове питання який був графік у слюсаря, що був у її підпорядкуванні - з 08-00 до 17-15 год. з понеділка по п`ятницю, в п`ятницю на годину коротше. Підтвердила, що днем події був четвер і [PERSON] мав бути на роботі до 17-15 год. [PERSON] не повідомляв, що йде за викликом до правоохоронних органів, про таке [PERSON] повідомляв через багато днів пізніше. [PERSON] в день події не подавав їй усної чи письмової заяви про необхідність залишити робоче місце з поважних причин, лише усно повідомив, що йде в баню. Свідок [PERSON] заперечила, що [PERSON] ставив її до відома, що йде до слідчого. Також [PERSON] показала, що табель робочого часу для потреб в своєчасному нарахуванні заробітої плати складається до 20 числа поточного місяця, на час складання табелю обліку робочого часу за серпень 2021 року факт прогулу [PERSON] встановлений не був, а тому не було підстав відображати це в табелі. Щодо щоденного табелювання по 8 годин в продовж понеділка-п`ятниці, повідомила, що для зручності. Допитана в якості свідка завідувач кадрів [PERSON] показала, що їй відомо про відсутність [PERSON] на робочому місці 12.08.2021 з доповідних записок, що надійшли від працівників гуртожитку та акту службового розслідування на підставі, яких нею підготовлювались накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та подальшого звільнення [PERSON] запис в трудовій книжці про звільнення [PERSON] робила вона і підставою для звільнення є наказ №48-к від 06.09.2021, а не наказ №48/1-к від 06.09.2021, оскільки останнім лише виправлялась описка допущена в наказі №48-к від 06.09.2021. Підтвердила, що відповідно до доповідних записок [PERSON] пішов в баню і на 17-15 год. не повернувся. Також зазначила, що робочий час встановлений Правилами внутрішнього трудового розпорядку. Підтвердила, що 31.08.2021 на загальних зборах трудового колективу було прийнято рішення про ліквідацію профспілки. Станом на 06.09.2021 профспілка в ДВНЗ «РКЕБ» діяльності не здійснювала. Допитаний в судовому засіданні у якості свідка [PERSON] показав, що на початку 2022 року було повністю ліквідований очолюваний ним профспілковий комітет ДВНЗ «РКЕБ», рішення про ліквідацію якого було прийнято на загальних зборах трудового колективу 31.08.2021р. після вказаної дати профспілковий комітет статутної дільності не здійснював, його було призначено ліквідатором та він не був наділений одноосібно вчиняти функції притаманні колегіальному органу, яким є профспілковий комітет. Ні до профспілкового комітету, до 31.08.2021, ні йому як ліквідатору профспілкового комітету документи щодо погодження звільнення [PERSON] не надавались. Підтвердив факт ознайомлення з актом службового розслідування від 06.09.2021 за фактом прогулу [PERSON] 12.08.2021. Відповідно до частини 3 статті 149 КЗпП при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Тлумачення частини 3 статті 149 КЗпП свідчить, що її положення мають поширюватися при застосуванні будь-якого виду дисциплінарного стягнення, тобто як до звільнення, так і до догани. Аналогічний по суті висновок зроблено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2018 року у справі N 401/512/16-ц. Європейський суд з прав людини вказує, що "принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником" (MALA v. UKRAINE, N 4436/07, § 48, ЄСПЛ, від 3 липня 2014 року). Враховуючи доводи позивача судом було витребувано інформацію з ПрАТ «Київстар» інформацію з можливістю ознайомитися та вилучити шляхом зняття копії інформації, а саме: отримання паперової роздруківки інформації, яка знаходиться в оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», щодо вхідних телефонних з`єднань з каналів мобільного телефонного зв`язку, які користуються мобільними телефонами з абонентським номером [NUMBER] , із зазначенням вхідних абонентських номерів, тривалості розмов та прив`язкою до базових станцій у період часу з 13-00 год. по 15-00 год. 12 серпня 2021 року. Інформацією ПрАТ «Київстар» не підтверджено вхідний телефонний дзвінок у проміжку часу з 13.00 до 13.30 год. , виходячи з пояснень позивача, на мобільний номер телефону [NUMBER] , який належить [PERSON] , вхідних дзінків не надходило, а сім-карта з номером [NUMBER] перебували в зоні обслуговування базової станції з цифровим ідентифікатором LAC 14002 CID 14356, що розташована за адресою [ADDRESS] о 14.53 год., що спростовує доводи позивача про його перебування у цей час на вул.Пушкіна у м.Рівне у відділі поліції. Окрім того, не заслуговують на уваги доводи позивача щодо тривалості робочого часу до 17.00 год., адже згідно п.5.1.2. Правил внутрішнього трудового розпорядку режим роботи слюсаря в тому числі понеділка-четвер встановлений з 08.00 год до 17.15 год, п`ятниця - з 08.00 год. до 16.00 год. Судом не встановлено доказів того, що [PERSON] мав режим роботи відмінний від встановленого Правилами для всіх працівників. Таким чином, оцінивши в сукупності достовірно встановлені судом доказами, вважаю, що позивач не довів, що у період часу з 14.00 год. до 17.15 год. 12.08.2021р. був відсутній на робочому місці з поважних причин. Відтак, суд приходить до висновку, що позивач без поважних причин був відсутній на робочому місці понад три години. Судом не встановлено будь-яких порушень, допущених відповідачем, при звільненні позивача. За наведених обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява про скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі до задоволення не підлягає за недоведеністю позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку, що позов про поновлення на роботі до задоволення не підлягає, то вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час прогулу та моральної шкоди, до задоволення не підлягають, з тих підстав що є похідними від вимоги про поновлення на роботі у задоволенні якої суд відмовив. Відповідно до ст.. 141 ЦПК, враховуючи, що [PERSON] має другу групу інвалідності, та відповідно до п.1, п.9 та ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» був звільнений від сплати судового збору при пред`явленні позову до суду, судові витрати слід віднести на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed