Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Позивач звернувя до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом. На обґрунтування позову зазначає, що вона [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , що доводиться копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] та копією свідоцтва про одруження Серія [NUMBER] . [INFO] [PERSON] померла в м. Бориспіль Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про її смерть Серія [NUMBER] . Після смерті [INFO] матері [PERSON] відкрилась спадщина на її спадкове майно, тобто земельну частку ( пай) загальною площею 3, 20 в умовних кадастрових гектарах ( рілля та сіножаті), що належала останній на підставі Сертифіката на право на земельну частку (пай) Серія ПЛ № 0084622, а також інше майно. З довідки Відділу « Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області за Вихідн. № 10613/03-18 від 16 листопада 2021 року слідує, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , проживала без реєстрації [ADDRESS] , де проживала одна. 01.09.2022 року по справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивач не з"явився, але в позовній заяві прохав суд провести розгляд справи за його відсутності. В судове засідання представник відповідача Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області не з"явився, але подали заяву про розгляд справи за відсутності представника міської ради. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247 ЦПК України. Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідача, викладену у письмовій заяві, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , що доводиться копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] та копією свідоцтва про одруження Серія [NUMBER] . [INFO] [PERSON] померла в м. Бориспіль Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про її смерть Серія [NUMBER] . Після смерті [INFO] матері [PERSON] відкрилась спадщина на її спадкове майно, тобто земельну частку ( пай) загальною площею 3, 20 в умовних кадастрових гектарах ( рілля та сіножаті), що належала останній на підставі Сертифіката на право на земельну частку (пай) Серія ПЛ № 0084622, а також інше майно. З довідки Відділу « Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області за Вихідн. № 10613/03-18 від 16 листопада 2021 року слідує, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , проживала без реєстрації [ADDRESS] , де проживала одна. Згідно з повідомленням Хорольської державної нотаріальної контори від 19.11.2021 року за вих. № 1514/01-16 спадкова справа до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , не відкривалась. У звязку з тим, що позивачем пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] матері [PERSON] , встановлений ст. 1270 ЦК України, позивачу було розяснено необхідність звернутись з відповідною заявою про встановлення факту місця відкриття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. З огляду на те, що визначити місце відкриття спадщини за правилами ст. 1221 ЦК України після смерті [INFO] матері [PERSON] спадкодавця неможливо, місце відкриття спадщини необхідно встановити у судовому порядку. Для отримання свідоцтва про право на спадщину позивачу необхідно надати нотаріусу рішення про встановлення місця відкриття спадщини. Таким чином, місцем відкриття спадщини померлої [INFO] матері [PERSON] є місцезнаходження її нерухомого майна або основної його частини, тобто с.Трубайці Лубенського ( бувшого) Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією довідки Відділу « Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області за Вихідн. № 10613/03-18 від 16 листопада 2021 року, копією Сертифіката на право на земельну частку (пай) Серія ПЛ № 0084622 та повідомленням Відділу №2 управління у Лубенському районі Голорвного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 16.11.2021 року №16.0.1912-426/40-21, письмовими поясненнями свідків : [PERSON] та [PERSON] , які проживають в селі Трубайці Лубенського району Полтавської області. Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач, [PERSON] , [INFO] , є єдиним спадкоємцем першої черги за законом померлої [INFO] матері [PERSON] . Позивач, [PERSON] , дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] матері [PERSON] , з поважних причин, оскільки у неї відсутня юридична освіта та достатні знання в області спадкового права України, але позивач виявляла намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно та вважала, що таким чином фактично прийняла її спадщину. Норми права, застосовані судом. Згідно з ч. 3ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті\~1220,\~1222\~ ЦК України). Відповідно до статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна. Згідно з пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст.29 та ч. 2 ст.1221 ЦК. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. За правилами ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому, у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання - це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації. У разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили (п.1.14 глава 10 розділ ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно ст.1270 Цивільного кодексу Українидля прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення викладені у абз. 2 п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Так, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. На підставі зазначеного, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, відповідно до норм вітчизняного законодавства, міжнародного права та судової практики ЄСПЛ, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Тому суд вважає необхідним визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного і

Outcome: approved