Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк тривалістю 1 (один) місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] помер його батько [PERSON] та відкрилась спадщина на належне йому майно, зокрема на квартиру [ADDRESS] . Також вказує, що на початку грудня 2021 року він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак постановою приватного нотаріуса Товянського С.Я. від 08.12.2021 у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено через пропуск строку для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини після смерті батька був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки тривалий перебував у психологічному шоці, крім того, він був необізнаний про наявність на його ім`я заповіту, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 22 грудня 2021 року у даній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін, призначено судове засідання та витребувано матеріали спадкової справи заведеної до майна померлого [PERSON] . Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 30 серпня 2022 року у вказаній справі замінено первісного відповідача з Територіальної громади міста Житомира в особі Житомирської міської ради на належного відповідача - неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , в інтересах якого діє [PERSON] , а також залучено Орган опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Представник позивача [PERSON] - адвокат Станіславський С.В. подав до суду клопотання, відповідно до змісту якого просить розгляд справи провести без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Законний представник неповнолітнього відповідача [PERSON] - [PERSON] подала до суду заяву, відповідно до змісту якої просить розгляд справи провести за її відсутності та за відсутності відповідача, позов визнає. Представник третьої\~особи: Органу опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради - Сергійко А.С. подала до суду заяву, відповідно до змісту якої просить розгляд справи провести без її участі, при розгляді справи просить врахувати інтереси дитини. У відповідності до положень ч.3 ст.211, ч.1 ст.223, ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає за можливе провести судовий розгляд справи без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на основі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] народився [PERSON] та його батьками записані: [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), [INFO] помер [PERSON] . У відповідності до наявної в матеріалах справи копії заповіту від 10 березня 2021 року, зареєстрованого в реєстрі за №465, [PERSON] заповів все належне йому на день смерті майно сину [PERSON] , [INFO] . [PERSON] на праві приватної власності належала квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] від 09 квітня 2004 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3321423 від 13 квітня 2004 року. Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Товянського Сергія Ярославовича від 08 грудня 2021 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку звернення для прийняття спадщини. Відповідно до наданих приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Товянським С.Я. на виконання ухвали суду від 22 грудня 2021 року матеріалів спадкової справи №61/2021, заведеної до майна померлого [PERSON] , [INFO] із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця звернувся його онук - неповнолітній [PERSON] , відомості щодо наявності інших спадкоємців, в матеріалах спадкової справи відсутні. Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. Згідно\~ст.1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до\~ статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п.24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини. Згідно ч.1, ч.4 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд зазначає, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 17.10.2021, до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся в грудні 2021 року, тобто з пропуском менше 2-х місяців, а з позовом до суду звернувся 17.12.2021. На переконання суду, наведена позивачем причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька є поважною для надання судом додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини [PERSON] не було відомо про наявність заповіту, позивачем допущено незначний пропуск строку звернення із заявою до нотаріуса, а також минув незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею даної позовної заяви. Відповідно до правових позицій, викладених в постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц та постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Виконуючи завдання цивільного судочинства, яким є також справедливе вирішення справи, суд зважає на те, що: відповідач, в інтересах якого діє законний представник, не заперечив проти задоволення позову; відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача можливості реалізації прав на майно після смерті його батька; факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини та задоволення позову.

Outcome: approved