Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що в 2021 році позивач почала отримувати великі рахунки на оплату електричної енергії, зокрема за період 01.03.-31.03.2021 позивачу виставили рахунок за спожиту електричну енергію у кількості 123675 кВт, хоча у позивача завжди були сплачені рахунки наперед протягом майже трьох років. З метою вирішення питання щодо наявного боргу позивач зверталась з письмовою скаргою до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні Електромережі», але на момент звернення до суду з позовною заявою відповіді так і не отримала. Так позивачу було виставлено рахунок у загальному розмірі 206\~529 грн. 43 коп. 16.08.2021 позивач отримала попередження про припинення електропостачання з 06.09.2021 у разі неоплати заборгованості. 25.08.2021 на вимогу позивача прибули представники електропостачальної компанії та повідомили позивача, що 27.03.2021 було встановлено новий лічильник приблизно за 100-150 метрів від приватного будинку позивача. Враховуючи те, що вирішити питання щодо з електропостачальною організацією не вийшло, позивач звернулась до суду та просить визнати неправомірними дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» в нарахуванні [PERSON] (особовий рахунок [NUMBER] ) [NUMBER] за період 01.03.-31.03.2021 та визнати неправомірними дії Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» в нарахуванні [PERSON] (особовий рахунок [NUMBER] ) 206\~529,43 грн. за березень місяць 2021 року. Крім того, позивач просить суд стягнути з відповідачів моральну шкоду в сумі 20\~000,00 грн.. 03.06.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 03.09.2021 до суду подано заяву про забезпечення позову, в якій позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» припинення електропостачання до приватного будинку [PERSON] в [ADDRESS] .. 03.09.2021 заяву про забезпечення позову задоволено. 15.10.2021 від представника ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про відкладення розгляду справи. 18.10.2021 від представника ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 26.10.2021 від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечував проти задоволення позову, обґрунтовуючи свої заперечення наступним. Позивачем умови Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, Правил роздрібного ринку - електричної енергії та Кодексу комерційного обліку електричної енергії не дотримувалися. Тобто позивач не передавав належним чином щомісячно показники електричної енергії, що обліковувалися приладом електричного обліку, що встановлено у позивача. Останньою датою передачі показника зафіксовано системою SАР 02.06.2020 року - показник 4 700 кВт/год. Так як оператор системи розподілу не міг провести контрольного обліку по приладу обліку, що знаходився у позивача в зв`язку з неможливістю потрапити до будинку, на фасаді якого в зачиненому ящику знаходиться лічильник електричної енергії, тобто фактично позивач не допускав представників оператора системи для проведення контрольного огляду лічильника. Посилання на те, що в липні місяці 2020 року проводився контрольний огляд не підтверджено належним чином, відсутній складений акт, та в системі SАР відсутні відомості про це і відсутній показник який повинен був знятий і внесений в систему. Посилання Споживача на те, що до того як лічильник електричної енергії перестав обліковувати електричну енергію на лічильнику показник був станом на 22 березня 2021 року 11 200 кВт/год, не підтверджено ніяким чином і даний показник не передано оператору системи розподілу, як це передбачено. Крім того Позивачем не наданого доказу того, що лічильник електричної енергії до того як перестав працювати, некоректно відображав показники споживання електричної енергії, адже заяви про проведення експертизи по даному непрацюючому лічильнику від споживача не надходило. Тому посилання Позивача на те, що оператор системи не мав брати до розрахунку показники, які були на лічильнику електричної енергії на момент його зупинки, не відповідає дійсності. 27.10.2021 від ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки [PERSON] використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність і є споживачем електричної енергії (особовий рахунок [NUMBER] ), яку постачає ТОВ «Київська обласна ЕК» за адресою: вул. Бориспільська, 23, смт. Баришівка Броварського району, Київської області згідно Договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг 400834163 від 01.01.2019, укладеного шляхом приєднання [PERSON] до Договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого на веб-сайті ТОВ «Київська обласна ЕК», в результаті фактичного оживання Позивачем електричної енергії та часткової оплати виставлених рахунків (в силу п. 13 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону). Відповідач зазначає, що позивачем було здійснено три платежі за використану електричну енергію. На підставі даних отриманих від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», ТОВ «Київська обласна ЕК» формував та виставляв Рахунки-фактури за електроенергію з застосуванням роздрібних тарифів для побутових споживачів (населенню), які встановлені Постановою Кабінету Міністрів України від 5 червня 2019 «Про затвердження Положення про покладення спеціальних обов`язків на учасників ринку електричної енергії для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії». Так 20.03.2019 Позивачем проведено оплату в сумі 4604,09 грн. та з урахуванням боргу попереднього періоду в сумі 116,10 грн. та нарахованих за березень 2019 року 53,10 грн., до сплати виставлено переплату в сумі 4434,89 грн. На кінець розрахункового періоду в травні 2020 року в позивача була переплата в сумі 3\~920,99 грн. 02.06.2020 за показником 4700 кВт за спожиті 1692 кВт було зроблено перерахунок та виставлено - 1884,17 грн. переплати. 26 березня 2021 року представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» знято показник 129109 кВт та нараховано 206529,43 грн. за 123699 кВт. ТОВ «Київська обласна ЕК» проводила нарахування на підставі даних, отриманих адміністратора комерційного обліку. Відповідач вважає, що позивачем не надано підтвердження, що знятий 26.03.2021 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» показник лічильника не відповідає дійсності. Натомість Позивачем додано до матеріалів справи фотокопію електролічильника позивача із зафіксованим показником 129109 кВт, що підтверджує достовірність даних переданих ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» для розрахунку ТОВ «Київська обласна ЕК». На підтвердження викладеного ТОВ «Київська обласна ЕК» листом за вих. № 3319 від 25.10.2021 звернувся до Оператора системи розподілу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з проханням надати інформацію щодо фактичного обсягу розподіленої електричної енергії за період з 01.01.2019 року по теперішній час споживачу [PERSON] . ТОВ «Київська обласна ЕК» свої зобов`язання за Договором виконує в повному обсязі та постачає (продає) позивачу електричну енергію. Натомість, позивач, утримуючи власне майно та споживаючи електричну енергію на господарські потреби, всупереч п. 1 ч. З ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 5.5.5. ПРРЕЕ, а також умовам п. 6.2. Договору укладеного між Сторонами. 09.11.2021 від позивача надійшла відповідь на відзив ТОВ «Київська обласна ЕК», в якому позивач зазначає, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» знято 26.03.2021 покази лічильника з показами 129109,5 кВТ але доказів зняття таких показів не надано. Також ТОВ «Київська обласна ЕК» зазначає що позивач мав борг однак додає до свого відзиву копії документи, що підтверджують той факт, що у позивача майже три роки поспіль була переплата за надані послуги з електропостачання. 09.11.2021 від позивача надійшла відповідь на відзив ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», в якому зазначає, що 27.03.2021 відповідачем демонтовано старий електролічильник з показами 129109,5 кВТ, про що надано копію акту про заміну засобу обліку, однак старий лічильник ніхто не демонтував та не знімав покази лічильника. Крім того, старі показники електролічильника з показами 129109,5 кВт не підтверджені жодними доказами. Також, новий лічильник було встановлено на відстані 100 150 метрів від будинку позивача, що суперечить вимогам Кодексу комерційного обліку електричної енергії, оскільки він розташований в забур`яненому місці та до нього мають доступ треті особи. 16.11.2021 від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до суду надійшли заперечення, в яких щодо встановлення нового лічильника електричної енергії та складення акту про заміну від 27.03.2021 року відповідач наголосив, що встановлювався новий електролічильник електричної енергії і з показниками, які відразу було внесено в систему, а саме «2» кВт, непрацюючий лічильник електричної енергії, що залишився у позивача не був демонтований враховуючи те, що знаходиться у зачиненій металевій шафі на фасаді будинку позивача і доступу до нього на момент встановлення нового лічильника у працівників Відповідача 1 не було, але враховуючи форму акта № 268478 від 27.03.2021 року, в даному акті було відображено всі дані які мали на той момент (зазначення даних про непрацюючий лічильник електричної енергії в акті не означає, що даний лічильник був демонтований). Відповідач 1 з самого початку зазначав, що непрацюючий засіб обліку електричної енергії монтовано не було і залишився на фасаді будинку позивача, тобто підтверджує ці дані. Сам же лічильник було встановлено у відповідності до Правил роздрібного електричної енергії та Кодексу Комерційного обліку. 01.12.2021 від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою останньої на COVID-19. 01.12.2021 від відповідача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшла заява про розгляд справи без їх участі. 01.12.2021 від відповідача ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшла заява про розгляд справи без їх представника. 09.02.2022 від ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, а саме довідку щодо фактичного обсягу розподіленої електричної енергії за період з 01.01.2019 по теперішній час споживачу [PERSON] 09.02.2022 від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі. 08.04.2022 від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшла заява про відкладення розгляду справи. 11.04.2022 від ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшла заява про відкладення розгляду справи. 19.07.2022 від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. 15.08.2022 ухвалою суду задоволено клопотання ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. В судове засідання позивач не заявилась. Просила розглядати справу без її участі. Третя особа на стороні відповідача [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представники Відповідачі заперечували проти позову в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного висновку. Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. З матеріалів справи судом встановлено, що позивачу ТОВ «Київська обласна ЕК» було виставлено рахунок на оплату за спожиту електричну енергію за липень 2021 року у сумі 212\~256 грн. 55 коп. Розрахунок здійснено відповідно до показів лічильника №62Z8478776794735. Також позивачем надано рахунок за електроенергію за квітень 2021 за яким була відсутня заборгованість за спожиту електричну енергію. Розрахунок здійснено відповідно до показів лічильника №10240829 тип 10.023.350. Суду надано квитанцію також за квітень 2021, за яким відповідно до показів лічильника №62Z8478776794735 сума до сплати за спожиту електричну енергію з позивача становила 206\~672,23 грн. Таким чином, у квітні 2021 та у липні 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було виставлено позивачу рахунку за показами різних електролічильників. 11.08.2021 позивач отримала попередження про припинення електропостачання у зв`язку з наявним боргом за спожиту електричну енергію у розмірі 215\~349 грн. 43 коп., що виникла станом на 12.04.2021. Позивачем надано суду копію акту №312435 від 24.08.2021 контрольного огляду, відповідно до якого зауважень до лічильника не виявлено. З копій скарг, які позивач направляла відповідачам, встановлено, що позивач намагалась отримати пояснення щодо ситуації, яка мала місце 26.03.2021. А саме: троє невідомих чоловіків зайшли на територію її приватного будинку та вивели з ладу електролічильник, який було розміщено у металевому корпусі на будинку позивача за адресою: [ADDRESS] . Після даної ситуації лічильник перестав здійснювати облік електричної енергії. 19.04.2021 позивач отримала рахунок на оплату електричної енергії в сумі 206\~529,43 грн. за березень 2021 року. В наданому рахунку позивач помітила що відбулась зміна електролічильника, але жодних актів про заміну позивач не підписувала. Додатково позивач повідомила суд про те, що у липні 2020 року представником електропостачальної організації зняв та зафіксував покази електролічильника та оглянуто прилад обліку. З наданих позивачем фотокопій встановлено, що новий прилад обліку електричної енергії встановлено на стовпі ліній електропередач, який не знаходиться біля будинку позивача. Позивач надала суду копії квитанції за 2020 рік, з яких встановлено що остання не мала заборгованості за спожиту електричну енергію, навіть навпаки, здійснювала оплату за послуги наперед. Однак, відповідно до письмового попередження про припинення електропостачання від 11.08.2021 ТОВ «Київська обласна ЕК» повідомило позивача про необхідність сплатити борг у сумі 215\~349 грн. 43 коп. ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надало до суду особову картку споживача, копію Акта №268478 від 27.03.2021 заміни/технічної перевірки вузла обліку. У своєму відзиві ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» зазначило, що оператор системи розподілу не міг провести контроль обліку по приладу обліку, що знаходився у позивача в зв`язку з неможливістю потрапити до будинку, на фасаді якого в зачиненому ящику знаходиться лічильник електричної енергії. Після того, як оператор системи розподілу отримав повідомлення від позивача про неробочий лічильник було прийнято рішення про встановлення нового лічильника електричної енергії. У своєму відзиві ТОВ «Київська обласна ЕК» зазначило, що на підставі даних отриманих від Відповідача 1, Відповідач 2 формував та виставляв до сплатити рахунки-фактури за електроенергію з застосуванням роздрібних тарифів для побутових споживачів (населенню), які встановлені Постановою Кабінету Міністрів України від 5 червня 2019 «Про затвердження Положення про покладення спеціальних обов`язків на учасників ринку електричної енергії для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії». Заявник зазначає, що у відповідності до п. 4.3. ПРРЕЕ, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (відповідач 1) було надано ТОВ «Київська обласна ЕК» (відповідач 2) інформацію про обсяг спожитої [PERSON] електричної енергії. 20.03.2019 року Позивачем проведено оплату в сумі 4604,09 грн. та з урахуванням боргу попереднього періоду в сумі 116,10 грн. та нарахованих за березень 2019 р. 53,10 грн., до сплати виставлено переплату в сумі - 4434,89 грн. На кінець розрахункового періоду в травні 2020 року в Позивача була переплата в сумі -3920,99 грн. 02.06.2020 року за показником 4700 кВт за спожиті 1692 кВт було зроблено перерахунок та виявлено 1884,17 грн. переплати. 26 березня 2021 року представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було знято показник 129109 кВт та нараховано 206529,43 грн. за 123699 кВт. ТОВ «Київська обласна ЕК» проводила нарахування на підставі даних, отриманих адміністратора комерційного обліку. Позивачем не надано підтвердження, що знятий 26.03.2021 року відповідачем 1 показник лічильника не відповідає дійсності. Натомість позивачем додано до матеріалів справи фотокопію електролічильника Позивача із зафіксованим показником 129109 кВт, що підтверджує достовірність даних, переданих ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» для розрахунку відповідачем 2. На підтвердження викладеного відповідач 2 листом за вих. № 3319 від 25.10.2021 звернувся до Оператора системи розподілу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з проханням надати інформацію щодо фактичного обсягу розподіленої електричної енергії за період з 01.01.2019 року по теперішній час споживачу [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 178 ЦПК України, відзив повинен містити, в тому числі, перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, зазначення документів і доказів, які не куть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання. Відповідач 2 свої зобов`язання за Договором виконує в повному обсязі та постачає (продає) позивачу електричну енергію. Натомість, позивач, утримуючи власне майно та споживаючи електричну енергію на господарські потреби, всупереч п. 1 ч. З ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», 5.5.5. ПРРЕЕ, а також умовам п. 6.2. Договору укладеного між Сторонами, не виконував належним чином свої зобов`язання за Договором, не здійснював оплату вартості спожитої послуги, та як з`ясувалось після знятого 26.03.2021 показника лічильника, фактично приховала показники електролічильника, що призвело до виникнення боргу в сумі 206\~529 грн. 43 коп., яка була виставлена позивачу до оплати рахунку-фактури за березень 2021 року. Суд звертає увагу, що до свого відзиву ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» надано копії квитанцій з січня 2019 року по вересень 2021 року. Так у січні 2021 року у позивача була переплата у розмірі 1\~318,61 грн., у лютому 2021 року переплата у розмірі 1\~175,81 грн., у березні 2021 року позивачу було виставлено рахунок на суму 206\~529 грн. 43 коп. У квітні 2021 року позивачу було виставлено рахунок на суму 206\~672 грн. 23 коп. за спожиту електричну енергію. У травні 2021 року позивачу було виставлено рахунок на суму 206\~764 грн. 63 коп. Однак відповідачем 1 не надано належного обґрунтування, чому саме у березні 2021 року позивачу нарахували суму за оплату за електричну енергію у сумі 206\~529 грн. 43 коп. і за який саме період виникла дана заборгованість. Згідно копії попередження про припинення постачання від 11.08.2021 ТОВ «Київська обласна ЕК» повідомила, що заборгованість виникла з 12.04.2021. Жодних обґрунтувань яким чином позивач зміг спожити електричну енергію за березень (відповідно до рахунку за електричну енергію), або у квітні 2021 року, та яким чином відбулось нарахування суми необґрунтовано пред`явленого їй боргу на суму 206\~529,43 грн. відповідачі не надали. Згідно із ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» власник приміщення - це фізична або юридична особа, якій належить право володіння, користування та розпорядження приміщенням, зареєстроване в установленому законом порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Пункт 5 ч. 2 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачає, що споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Пунктом 1 ч. 3 ст. 20 вказаного Закону передбачений обов`язок споживача укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Згідно із ст. 19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Згідно ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до умов встановлених фактичних відносин з приводу послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання шляхом відкриття особового рахунку, виданої розрахункової книжки, абоненту відкрито особовий рахунок, споживач зобов`язаний вносити своєчасно і в повному розмірі плату за надані послуги по централізованому опаленню і гарячому водопостачанню. Відповідно до ст. 150 Житловий кодекс України, громадяни, які мають в частині власності квартиру користуються нею для особистого мешкання і мешкання членів їх сімей. Відповідно до ст. 67 Житловий кодекс України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливістю виконання ним грошового зобов`язання. Частиною 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є складеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даною виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Своєчасне укладення договору з теплопостачальною організацією на постачання теплової енергії є основним обов`язком споживача. Відсутність договору на постачання теплової енергії само по собі не може бети підставою для звільнення споживача від оплати послуг, оскільки згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають також із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є надання послуг та їх отримання споживачем. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України, яка висловлена під час розгляду справи № 6-59цс13 від 30 жовтня 2013 року згідно з якою, споживачі зобов`язані оплатити житлово - комунальні послуги, якщо вони фактично користуються ними і відсутність договору про надання житлово - комунальних послуг в такому випадку не може бути підставою для звільнення споживача від їх оплати у повному обсязі. За таких обставин, постачальником та споживачем у спрощений спосіб укладено договір постачання теплової енергії. Відтак, постачальник зобов`язався поставити споживачу електричну енергію, а споживач зобов`язався спожиту електричну енергію оплатити. Згідно зі статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією. Пунктом 39. ПКЕЕ (чинними на час виникнення спірних правовідносин; втратили чинність на підставі постанови НКРЕКП «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» від 14 березня 2018 року № 312) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення). Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається. За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Пункт 1.2 ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Згідно з розділом 10 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації, порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Приписи статті 525 Цивільного кодексу України встановлюють загальне правило щодо заборони односторонньої відмови від зобов`язання або односторонньої зміни його умов, що кореспондується із вимогами статті 629 ЦК України щодо обов`язковості договору для виконання сторонами. Згідно зі статтею 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняються виконанням, проведеним належним чином. Пунктом 37 Правил встановлено, що розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом, якщо інший порядок та строки не визначені договором. За бажанням споживача оплата послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів. Однак, як встановлено матеріалами справи, а саме наданими ТОВ «Київська обласна ЕК» копіями рахунків за електричну енергію з січня 2019 року по вересень 2021 року, позивач наперед сплачувала рахунку за електричну енергію та завжди мала переплату. Згідно наданих квитанції позивач споживала електричну енергію з показниками від 2\~332 кВт до 4\~700 кВт і лише у березні відповідач 2 в рахунку на оплату вказав, що позивач спожила електричну енергію у розмірі 129\~109 кВт. Доводи відповідачів про те, що позивач не допускала представника оператора системи для проведення контрольного огляду лічильника та позивач не передавала покази лічильник, не беруться судом до увагу з огляду на наступне. Відповідно до п. 7.3. розділу VII Правил роздрібного ринку електричної енергії якщо вузол обліку субспоживача оснащений засобами дистанційної передачі даних, обсяги електричної енергії визначаються згідно із зафіксованими показами на цю дату, в інших випадках обсяги електричної енергії визначаються згідно із показами, визначеними на цю дату розрахунковим шляхом за середньодобовим споживанням субспоживача протягом попереднього розрахункового періоду. Таким чином, якщо оператор системи розподілу не отримав від споживача покази лічильника до початку четвертого календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, фактичний обсяг розподілу та споживання електричної енергії визначається розрахунковим шляхом за значенням середньодобового обсягу споживання. Про що в своєму відзиві вказує ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі». Також, відповідачами не надано доказів того, що позивач не допускала представників оператора системи для проведення контрольного огляду лічильника. Пунктом 6 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" передбачено, що після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо (які підлягають застосуванню у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.) Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з пунктом 8.2.6 глави 8 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. У пункті 8.2.7 глави 8 розділу Правил роздрібного ринку електричної енергії зазначено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно з п. 8.2.7 глави 8 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Так, у матеріалах справи відсутні акт про порушення, рішення комісії щодо визначення обсягу необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків, оформленої протоколом. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. У постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 360/723/16-ц (провадження № 61-22702сво18) викладено правовий висновок про те, що спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Відносини щодо відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), регулюються Законом України «Про захист прав споживачів». Захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди (частини перша, друга статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц (провадження № 14-714цс19) зазначено, що виходячи з положень статей 16 і 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства. Таким чином обставини позовних вимог знайшли своє об`єктивне підтвердження в ході судового засідання, ґрунтуються на вимогах закону і підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial