Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь заборгованість за Договором оренди майна з правом викупу від 17.08.2020 року в сумі 50918,60 гривень, та суму сплаченого судового збору в розмірі 2481,00 гривень. В обґрунтування позову зазначено, що 17 серпня 2020 року між позивачем та відповідачем укладено Договір оренди майна з правом викупу № 1144200817022 (далі Договір) шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, та підписаного відповідно до порядку, визначеному статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію». Згідно умов Договору, орендодавець (позивач) передав орендареві (відповідачеві) у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору (далі Об`єкт оренди), а саме смартфон Xiaomi Mi Note 10 Lite 6\\64 GB Midnight Black, з наступним переходом права власності на такий Об`єкт оренди від Орендодавця до Орендаря на умовах Правил надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується сплачувати орендну плату та на умовах, визначених Договором, прийняти об`єкт оренди у власність. Строк оренди майна за Договором складає 12 місяців, вартість об`єкта оренди при його викупі складає 21948,00 грн, а щомісячний платіж за Договором складає 1829,00 гривень. Позивач ТОВ «Будинок Комфорту» - свої зобов`язання за укладеним Договором виконав в повному обсязі та надав відповідачеві у строкове платне володіння та користування Об`єкт оренди вище вказаний смартфон, шляхом перенаправлення його оператором поштового зв`язку «Нова пошта» , що підтверджується Експрес-накладною (транспортною накладаною) № 20450269385738 від 17.08.2020 року. Відповідач взяті на себе за Договором зобов`язання належним чином не виконує, внаслідок чого утворилася прострочена заборгованість зі сплати орендних платежів в розмірі 14485,30 гривень. Згідно умов пункту 3 Договору та пункту 8.4 Правил, за допущення прострочення орендних платежів нараховується пеня в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим Договором. Крім того, відповідно до пункту 8.5. Правил, у разі нездійснення орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір, а орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від вартості Об`єкта оренди. Позивачем на адресу відповідача було направлено повідомлення-вимогу про одностороннє розірвання Договору та вимогу сплатити заборгованість, однак відповідач до теперішнього часу свої зобов`язання за Договором не виконав, в зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість в сумі 50918,60 гривень, яка складається з : -Сума прострочених орендних платежів 14485,30 грн; -Сума пені за прострочені орендні платежі 7242,65 грн; -Сума штрафу (50% вартості об`єкта оренди) 7242,65 грн; -Сума вартості об`єкта оренди 21948,00 грн, а також сплачену суму судового збору в розмірі 2481,00 грн. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 22.06.2022 року позовна заява прийнята до провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. (а.с.39) В судове засідання учасники справи не з`явились. Від представника позивача на адресу суду направлені письмові заяви, в яких представник просить розглянути справу по суті без його участі, наполягав на задоволенні позову, та в разі неявки відповідача просив ухвалити по справі заочне рішення. Відповідач [PERSON] в судові засідання, призначені на 21.07.2022, 13.09.2022, 29.09.2022 року не з`явився, відзиву на позов чи інші заяви по суті не подавав, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, в тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 13.09.2022 року, в зв`язку з неявкою відповідача, повідомленого належним чином, на підставі ч.4 статті 223 ЦПК України, вирішено розглянути справу на підставі наявних у ній доказів (постановити заочне рішення). Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи позовної заяви та матеріали, додані до матеріалів справи, суд встановив наступне: 17 серпня 2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» (позивачем, Орендодавцем за Договором) та [PERSON] (відповідач, Орендар за Договором) був укладений Договір оренди майна з правом викупу № 1144200817022, за яким Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування, з наступним переходом права власності на майно (Об`єкт оренди) а саме: смартфон Xiaomi Mi Note 10 Lite 6\\64 GB Midnight Black, вартістю 21948,00 гривень, строком оренди 12 місяців, зі сплатою щомісячного платежу в розмірі 1829,00 грн. Згідно пункту 5 Договору, за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф у сумі 75,00 грн за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, пеню в розмірі 3% від суми прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів. (а.с.10) «Правилами надання майна у оренду», затверджених наказом Директора ТОВ «Будинок комфорту» № 235 від 01.07.2020 року, які є невід`ємною частиною всіх укладених в період їх дії Договорів оренди майна з викупом, встановлено порядок укладення Договору та передачі Об`єкта оренди Орендареві, сплати орендної плати та здійснення розрахунків, права і обов`язки сторін а також відповідальність сторін в разі невиконання умов Договору. Згідно пункту 8.5 Правил, у разі нездійснення Орендарем сплати орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу, Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши Орендаря за 15 днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату, штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених платежів, та викупити Об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі. (а.с.11-14) Відповідач [PERSON] висловив своє бажання на укладення Договору і згоду з його умовами шляхом заповнення інформації і підписання Анкети-Згоди Клієнта 17.08.2020 року, та після акцептування пропозиції підписав Договір разом з невід`ємними додатками (Правилами) одноразовим ідентифікатором (а.с.15- 16) Об`єкт оренди смартфон Xiaomi Mi Note 10 Lite 6\\64 GB Midnight Black, того ж дня, 17.08.2020 року був відправлений позивачем на ім`я відповідача поштовим оператором «Нова пошта», що підтверджується Експрес-накладною № 1144200817022, а отже позивач свої зобов`язання за Договором оренди з викупом виконав в повному обсязі. (а.с.17) Як вбачається з розрахунку заборгованості, відповідачем на виконання умов Договору 16.09.2020, 15.10.2020, 16.11.2020, та 14.12.2020 року здійснювалося внесення чергових орендних платежів у визначеному Договором розмірі. З 18.01.2021 і до 11.09.2021 року орендні платежі відповідачем не вносилися, в зв`язку з чим його заборгованість склала: -По орендних платежах 14485,30 грн; -Пеня 7242,65 грн; -Вартість об`єкту оренди -21948,00 грн; -Штраф 7242,65 грн а всього розмір заборгованості відповідача складає 50918,60\~гривень (а.с.7-9) 13 січня 2022 року ТОВ «Будинок комфорту» направило на адресу відповідача повідомлення про одностороннє розірвання Договору з вимогою про негайне погашення заборгованості відповідно до пункту 8.5.Правил (а.с.18-22) Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне: Відповідно до положень статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно ч.1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК\~України визначено,\~що здійснюючи\~правосуддя,\~суд захищає\~права,\~свободи та\~інтереси фізичних\~осіб,\~права та\~інтереси юридичних\~осіб,\~державні та\~суспільні інтереси\~у спосіб,\~визначений законом\~або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. За змістом положень ч.1 статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами\~цивільного законодавства\~є,\~крім іншого, неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених\~Конституцією України\~та законом; свобода договору; судовий захист\~цивільного права\~та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Підставами виникнення\~цивільних прав\~та обов`язків,\~відповідно до\~ч.2\~статті 11\~ЦК України,\~зокрема,\~є договори та інші правочини. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. Згідно статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11\~цього Кодексу. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Частиною 1 статті 626 ЦК України, Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно статті 627, 628 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах\~за участю\~фізичної особи\~-\~споживача враховуються\~вимоги законодавства\~про захист\~прав споживачів. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Відповідно до статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частинами 1-2 статті 633 ЦК України визначено, що публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Відповідно до ч.1-2 статті 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони\~домовилися укласти\~договір у\~певній формі,\~він вважається\~укладеним з\~моменту надання\~йому цієї\~форми,\~навіть якщо\~законом ця\~форма для\~даного виду\~договорів не\~вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Договір оренди майна з викупом це особливий вид договору найму (оренди), що може передбачати відступлення орендодавцем права власності на об`єкт оренди орендареві. Даний договір поєднує в собі риси договору оренди та договору купівлі-продажу майна. Метою вказаного договору є передача права власності на майно орендареві після сплати орендних платежів. Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами укладено Договір оренди майна з правом викупу № 1144200817022 від 17.08.2020 року, в якому відображено його істотні умови, а саме: вартість об`єкту оренди, строк договору, розмір щомісячних платежів, права і обов`язки сторін, відповідальність за невиконання, тощо. Позивачем умови вказаного договору виконано в повному обсязі, тоді як відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого Договір було розірвано позивачем в односторонньому порядку на умовах, узгоджених в Договорі. Доказів, що спростовують встановлені судом обставини, до матеріалів справи не надано. Згідно з ч.1 статті 526 ЦК України, зобов`язання\~має виконуватися\~належним чином\~відповідно до\~умов договору\~та вимог\~цього Кодексу,\~інших актів\~цивільного законодавства,\~а за\~відсутності таких\~умов та\~вимог -\~відповідно до\~звичаїв ділового\~обороту або\~інших вимог,\~що звичайно\~ставляться. Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до положень статті 615 ЦК України, у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова\~від зобов`язання\~не звільняє\~винну сторону\~від відповідальності\~за порушення\~зобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється. Згідно положень статей 623-624 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються\~з урахуванням\~ринкових цін,\~що існували\~на день\~добровільного задоволення\~боржником вимоги\~кредитора у\~місці,\~де зобов`язання\~має бути\~виконане,\~а якщо\~вимога не\~була задоволена\~добровільно,\~-\~у день\~пред`явлення\~позову,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Суд може\~задовольнити вимогу\~про відшкодування\~збитків,\~беручи до\~уваги ринкові\~ціни,\~що існували\~на день\~ухвалення рішення.\~ При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Якщо за\~порушення зобов`язання\~встановлено неустойку,\~то вона\~підлягає стягненню\~у повному\~розмірі,\~незалежно від\~відшкодування збитків. Договором може бути встановлено обов`язок відшкодувати збитки лише в тій частині, в якій вони не покриті неустойкою. Договором може бути встановлено стягнення неустойки без права на відшкодування збитків або можливість за вибором кредитора стягнення неустойки чи відшкодування збитків. За змістом\~статей 549,\~551\~ЦК України,\~неустойкою (штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання.\~ Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч.1 статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Отже, враховуючи встановлені судом обставини та наведені вище норми законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову ТОВ «Будинок комфорту» та стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за Договіром оренди майна з правом викупу № 1144200817022 від 17.08.2020 року в сумі 50918,60 гривень Крім того, відповідно до положень ч.1, ч.2 статті 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судовий збір покладається на відповідача. Отже, з [PERSON] на користь позивача належить стягнути судовий збір в розмірі 2481,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved