Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-29 00:00:00

27.07.2018 [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути із [PERSON] 60052 грн. завданої матеріальної шкоди, та 20000 грн. моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог покликалася на те, що їй на праві власності належала квартира [ADDRESS] . Власницею квартири [ADDRESS] у вказаному будинку є відповідачка. На початку 2016 року останньою розпочато незаконні ремонтно-будівельні роботи. Зі сторони відповідачки протягом червня-липня 2016 року без відповідних дозвільних документів та без згоди сусідів зруйновано конструктивні елементи житлового будинку, а саме: здійснено домен таж сходової клітки в приміщенні загального користування пл.6,3 кв.м., чим завдано технічних пошкоджень будинку в цілому та появу тріщин в квартирах сусідів загалом. Рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 22.02.2017, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 14.09.2017 зобов`язано [PERSON] усунути перешкоди [PERSON] у користуванні приміщенням загального користування пл.6,3 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі в будинку [ADDRESS] шляхом приведення у попередній стан зруйновані конструктивні елементи житлового будинку, а саме: відремонтувати зруйновані сходи та перегородки, розблокувати дверний пройом, що закриває вхід з приміщення кухні пл.5.5 в приміщення загального користування пл..6.3 кв.м. Зазначеним рішенням суду встановлено, що руйнування конструктивних елементів будинку зумовлене протиправними діями [PERSON] . Згідно висновку експертного дослідження №39/17 від 18.12.2917 причиною пошкоджень конструктивних елементів в квартирі позивачки являється просочення (проходження) рідин через міжповерхове перекриття з приміщень квартири [ADDRESS] , розташованої на другому поверсі над квартирою [ADDRESS] в цьому будинку. Вартість відновлювального ремонту пошкоджень конструктивних елементів та оздоблювальних покриттів квартирі позивачки становить 60052 грн. Крім цього, просила стягнути моральну шкоду, яку оцінювала в 20000 грн. Ухвалою суд від 30.07.2018 прийнято до розгляду позовну заяву, постановлено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 23.08.2018. За клопотанням відповідачки, постановлено ухвалу про продовження розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, замінено засідання для розгляду справи по суті, призначене на 12.10.2018 о 11:30 год.\~підготовчим засіданням. 20.11.2018 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву. Ухвалою суду від 26.11.2018 призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження в справі зупинено. На підставі ухвали суду від 20.08.2020 у зв`язку зі смертю позивачки, до участі в справі залучено правонаступника\~спадкоємця останньої [PERSON] , провадження в справі в частині відшкодування моральної шкоди\~закрито. Згідно ухвали від 28.09.2020 провадження в справі зупинено, повернуто матеріали справи експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз для завершення експертизи. 25.07.2022\~на адресу суду надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи від 19.07.2022. Ухвалою суду від 26.07.2022 провадження в справі відновлено, призначено підготовче судове засідання на 22.08.2022. На підставі ухвали суду від 14.09.2022 підготовче провадження в справі закрито, призначено справу до розгляду на 30.09.2022. Позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує повністю, просить позов задоволити. Представник відповідача адвокат Потічна Н.Ю. в судовому засіданні позов заперечила через його необґрунтованість та безпідставність, просить в задоволенні позову відмовити. Зокрема, покликається на неналежність висновку експерта, оскільки в такому не зазначено про те, що експерта повідомлено про кримінальну відповідальності за завідомо неправдивий висновок. Розглянувши матеріали цивільної справи, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на нижчевикладене. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя [PERSON] належала квартира [ADDRESS] , де вона й проживача до дня смерті. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 22.02.2017, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 14.09.2017, встановлено, що чинення відповідачем перешкод [PERSON] у використанні приміщенням загального користування пл..6,3 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі будинку [ADDRESS] , а саме: самовільний демонтаж сходової клітки та перегородок. Крім цього, згідно Актів обстеження від 05.07.2016, 03.10.2016, 21.10.2016, 02.12.2016, 07.12.2016 у зв`язку з проведенням власником квартири [ADDRESS] незаконних ремонтно-будівельних робіт в приміщенні загального користування квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] цього будинку демонтовано сходову клітку та наявні перегородки. Вхід з кухні квартири [ADDRESS] до приміщення загального користування, загальною площею 6,3 кв.м. унеможливлений через заблокування останнього власником квартири [ADDRESS] . При огляді квартири [ADDRESS] комісією встановлено пошкодження в тому числі тріщини конструктивних елементів квартир. Власнику квартири [ADDRESS] повідомлено про необхідність припинення протиправних дій виявлених комісією. На підставі договору на проведення експертного дослідження Судовим експертно-розрахунковим бюро ТТОВ «СЕРБ» складено висновок експертного дослідження з визначення вартості відновлювального ремонту конструктивних елементів квартири [ADDRESS] від 28.12.2017 №39/17, з якого вбачається, що причиною пошкоджень конструктивних елементів у вищевказаній квартирі являється просочення (проходження) рідини через міжповерхове перекриття з приміщень квартири [ADDRESS] , розташованої на другому поверсі, над квартирою [ADDRESS] в цьому будинку, вартість відновлювального ремонту пошкоджень конструктивних елементів та оздоблювальних покритів у зазначеній квартирі становить 60052 грн. Висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, призначеної на підставі ухвали суду №6694 від 19.07.2022 у зв`язку з тим, що приміщення квартири [ADDRESS] не оглядалось експертом до початку проведення ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] за вказаною адресою, встановити, які пошкодження об`єкта квартири [ADDRESS] виникли внаслідок проведення ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] не надається можливим, що унеможливлює й визначення вартості ремонтних робіт. Згідно ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 №45, власник квартири зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приладів та обладнання будинку. Відповідно до ч.4 ст.319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.322 ЦК України). Відповідно до ст.ст.12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання шкоди. Згідно із частиною першою статті 15, пунктів 8, 9 частини другої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 201/658/16-ц. Крім того, відповідно до п.2 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Враховуючи вищенаведене, суд вважає доведеним стороною позивача факт заподіяння шкоди, причинно-наслідковий зв`язок із протиправними діями відповідачки та завданою шкодою. Дане стверджується вищевказаним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 22.02.2017, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 14.09.2017, та вище переліченими актами про стан руйнування конструктивних елементів житлового будинку [ADDRESS] . Щодо розміру завданої шкоди, суд, вважає слушним покликання представника відповідача про неналежність доказу висновку експертного дослідження №39/17 від 28.12.2017, оскільки в такому, всупереч вимогам ч.5 ст.106 ЦПК України, не зазначено про те, що такий підготовлено для подання до суду та, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Дана позиція узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.12.2019 №522/1029/18. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що розмір завданої шкоди не є підтвердженим належними та допустимими доказами, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed