Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~позовом,з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог (Т. 1 а.с.\~187-189), до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 28186,23 грн., моральної шкоди у розмірі 2000 грн., витрат на оплату виконаних робіт щодо розрахунку вартості об`єкта будівництва у розмірі 500 грн. та витрат на отримання інформації в ЦНАП м. Львова у розмірі 55 грн. В обґрунтування позовних вимог покликалася на те, що є власником квартири [ADDRESS] . 30.11.2018 приблизно після 04 год. відбулось залиття її квартири, у зв`язку з чим здійснила виклик аварійної служби. Після прибуття представників служби, усі присутні піднялись до квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, проте в такій мешканців не було. Залиття припинилось лише після перекриття водопостачання у всьому будинку. Комісією ЛКП «Хуторівка» складено відповідний акт, згідно з яким залиття відбулося внаслідок прориву шланга гарячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] , належній відповідачу [PERSON] . Окрім цього, членами комісії проведено обстеження верхніх поверхів будинку, зокрема, квартири поверхом вище над квартирою відповідача, та слідів пошкоджень чи залиття виявлено не було. Таке обстеження було проведене через одну добу, оскільки до цього у квартирі нікого не було. Відповідно до кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва від 15.02.2019 загальна вартість поточного ремонту квартири позивача складає 28186,23 грн. Також позивачем понесено витрати на оплату кошторисного розрахунку у розмірі 500 грн. та отримання інформаційної довідки з державного реєстру щодо власника квартири [ADDRESS] у розмірі 55 грн. Крім цього, зазначила, що діями відповідача їй завдано моральну шкоду, яка проявилась у необхідності докладання зусиль для захисту її порушених прав та відновлення попереднього стану майна, душевних стражданнях, що призвело до безсоння та неможливості вести звичний спосіб життя. У зв`язку з цим, просила суд стягнути з відповідача на її користь відшкодування моральної шкоди у розмірі 2000 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала з підстав, що викладені у позовній заяві та відповіді на відзив (Т. 2 а.с. 2-3), просила суд такі задовольнити в повному обсязі. Додатково зазначила, що мешканка квартири [ADDRESS] [PERSON] , розташованої над квартирою [ADDRESS] , повідомила, що залиття відбулось не з її квартири. Під час огляду квартири [ADDRESS] в присутності відповідача [PERSON] працівниками ЛКП «Хуторівка» виявлено розрив шланга гарячого водопостачання під раковиною. При цьому, у квартирі [ADDRESS] стіни та стеля були сухими. Наступного дня працівники ЛКП відвідали квартиру [ADDRESS] , однак слідів залиття з цієї квартири виявлено не було. У відповідь на адвокатський запит ЛКП «Хуторівка» повідомило, що відповідач [PERSON] не зверталась з приводу залиття її квартири з квартири поверхом вище. 28.12.2018 на адресу ЛКП «Хуторівка» надійшла заява [PERSON] про скасування акта про залиття, складеного 30.11.2018. Відповідно до такої заяви остання підтвердила факт, що у її квартирі більше одного року ніхто не проживав та факт огляду її квартири після залиття 30.11.2018 за присутності позивача та працівників ЛКП. Позивач вважає, що акт №546 від 30.11.2018 складено у відповідності до вимог чинного законодавства уповноваженими на те особами. Просила суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON] , представник відповідача [PERSON] позов не визнали з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву (Т. 1 а.с. 204-209). Вважають, що [PERSON] не є належним відповідачем у справі, оскільки залиття, що мало місце 30.11.2018, відбулось з розташованої на третьому поверсі квартири [ADDRESS] , внаслідок чого одночасно відбулось залиття квартири [ADDRESS] , розташованої на другому поверсі, та залиття квартири [ADDRESS] позивача [PERSON] , що підтверджується фотознімками. Відповідач вказала, що у належній їй квартирі [ADDRESS] більше одного року ніхто не проживав та вентилі водопостачання були перекриті. Зранку 30.11.2018 до неї зателефонували працівники ЛМКП «Хуторівка» щодо необхідності огляду її квартири, в ході якого з`ясовано, що у квартирі сухо, вентилі перекриті, та було помічено сліди залиття на стіні, у зв`язку з чим піднялись до квартири [ADDRESS] , що над її квартирою. Мешканка цієї квартири, не відчиняючи дверей, повідомила, що з її квартири залиття не було. Працівники ЛКП склали акт, відповідно до якого причиною залиття квартири [ADDRESS] є потрапляння води з квартири [ADDRESS] . Після цього, позивач [PERSON] повернулась у свою квартиру, а працівники ЛКП повинні були поставити печатку на такому акті. Оскільки директора ЛКП не було, а змоги чекати [PERSON] не мала, акту з печаткою не отримала. Вважає, що власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] є винуватцем залиття, у зв`язку з чим відмовилася впустити у квартиру працівників ЛКП «Хуторівка» для обстеження на предмет виявлення причини залиття. Вважає, що акт обстеження №546 від 30.11.2018 є підробленим, оскільки в її присутності складався та підписувався акт іншого змісту, зокрема про те, що причиною залиття квартири [ADDRESS] насправді є дії мешканців квартири [ADDRESS] . В акті №546 від 30.11.2018 зазначено, що причиною залиття був розрив шланга, що не відповідає дійсності, оскільки такий був неушкодженим. Окрім цього, в такому акті відсутній підпис позивача та відповідача, не зазначено причини відсутності цих підписів, акт складений в одному екземплярі, у зв`язку з чим є недопустимим доказом. Просили суд у задоволенні позову відмовити. Представник третьої особи ЛКП «Хуторівка» в судовому засіданні у вирішенні спору покладалась на розсуд суду. Додатково зазначила, що 30.11.2018 відбулось залиття квартири [ADDRESS] . За заявою [PERSON] працівники ЛКП здійснили обстеження. В акті причиною залиття зазначено прорив шланга гарячого водопостачання (підвід до змішувача кухонної раковини) в квартирі [ADDRESS] . Заслухавши пояснення учасників розгляду, дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Положеннями ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Відповідно до ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005, у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Акт повинен містити інформацію про подію, яка відбулася, наслідки такої, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, яких ознайомлено з таким актом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно (Т. 1 а.с. 4). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.02.2019 №155900088 [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (Т.1 а.с. 5). Згідно з актом №546 від 30.11.2018, за заявою [PERSON] про залиття квартири [ADDRESS] , комісією в складі головного інженера Женчука Р.І., майстра [PERSON] , електрозварника [PERSON] , з виходом на адресу: [ADDRESS] , складено акт про те, що мешканці квартири за адресою: [ADDRESS] , дійсно затопили квартиру [ADDRESS] . Залиття сталося внаслідок прориву шланга гарячого водопостачання (підвід до змішувача кухонної раковини) в квартирі [ADDRESS] . Зокрема, в кухні, коридорі та малій кімнаті залито стелю і стіни (Т.1 а.с. 3). Відповідно до розрахунку вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] , складеного 15.02.2019 інженером-проектувальником [PERSON] , внаслідок залиття вищевказаної квартири вартість ремонту становить 28186,23 грн, з яких: демонтаж меблів 736 грн., монтаж меблів 1451 грн., ремонт меблів 2586 грн., демонтаж і монтаж плінтуса 863,60 грн., плінтус 316,81 грн., розмивання поверхні від старої фарби 3212,33 грн., шпаклювання стін шпаклівкою 4958,11 грн., шпаклювання стелі шпаклівкою 2531,22 грн., поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стін 7601,38 грн., поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стель 3681,66 грн., демонтаж схованої електропроводки 12,21 грн., прокладання проводу електричного 186,36 грн., провід 49,56 грн. (Т.1 а.с. 6-12). Із листа ЛКП «Хуторівка» №98 від 05.03.2019 встановлено, що копія акту №546 від 30.11.2018 видана на руки мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] та мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] . Осіб, винних у недотриманні процедури складання вищевказаного акту, притягнуто до адміністративної відповідальності, зокрема [PERSON] та [PERSON] (Т. 1 а.с. 42). Крім цього, відповідно до листа ЛКП «Хуторівка» №101 від 02.03.2020, [PERSON] не зареєстрована у квартирі [ADDRESS] , набула право власності на таку квартиру 13.08.2014. За період з 13.08.2014 до 30.11.2018 актів про залиття вищевказаної квартири працівниками ЛКП «Хуторівка» не складалось. 30.11.2018 складено акт про залиття квартири [ADDRESS] , іншого акту, крім вищевказаного, не складалось. [PERSON] не зверталась в ЛКП з приводу залиття її квартири квартирою вище. На адресу ЛКП «Хуторівка» 28.12.2018 надійшла заява останньої про скасування акту №546. [PERSON] , як і інші мешканці по стояку квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] не звертались в ЛКП «Хуторівка» з приводу засмічення системи каналізації чи водопроводу в будинку [ADDRESS] (Т. 1 а.с. 245). 18.01.2019 ЛКП «Хуторівка» надано [PERSON] відповідь на заяву від 28.12.2018 №39, в якій повідомлено, що акт від 30.11.2018 №546 вважається дійсним та такий складено вірно. Залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок прориву шлангу гарячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] . Одночасно повідомлено, що стояки гарячого та холодного водопостачання знаходяться в належному технічному стані (Т.1 а.с. 246). 18.03.2020 [PERSON] звернулась із заявою до ЛКП «Хуторівка» щодо складання акту обстеження її квартири [ADDRESS] та фіксацію наявних слідів залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] (Т.1 а.с. 210). Згідно з актом ЛКП «Хуторівка» від 13.04.2021, за заявою [PERSON] про залиття квартири [ADDRESS] , комісією в складі: начальника технічного відділу Женчука Р.І. та майстра дільниці [PERSON] , з виходом на адресу: [ADDRESS] , складено акт про те, що виявлено сліди давнього затоплення. Станом на 13.04.2021 вказати точну дату, в якому році виникло затоплення, неможливо. Мешканці квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] не можуть пригадати, коли саме відбулось затоплення квартири [ADDRESS] (Т.2 а.с. 129). Допитана в судовому засіданні як свідок [PERSON] , яка є мешканкою квартири [ADDRESS] , надала показання про те, що о 05.00 год. 30.11.2018 до неї зателефонувала [PERSON] та сказала про те, що відбувається залиття її квартири [ADDRESS] . Приблизно об 11 год. до неї зателефонував працівник ЛКП «Хуторівка», який повідомив, що сусіди з другого поверху здійснили залиття квартири на першому поверсі, а також те, що є необхідність огляду її квартири [ADDRESS] . Оскільки в квартирі нікого не було, огляд такої був здійснений наступного дня, однак факту залиття з її квартири встановлено не було. Приблизно через два роки після цього до неї прибули працівники ЛКП для огляду її квартири на предмет залиття квартири [PERSON] , однак жодних слідів виявлено не було. При огляді квартири [PERSON] було виявлено в коридорі кілька плям та працівник ЛКП повідомив, що встановити те, що ці плями мають відношення до події 30.11.2018, неможливо. Свідок [PERSON] надав показання про те, що 01.12.2018 у його присутності працівниками ЛКП «Хуторівка» було здійснено огляд квартири [ADDRESS] на наявність слідів залиття, в ході якого нічого не було виявлено. Вказав, що 30.11.2018 з квартири [ADDRESS] залиття не відбувалось. Свідок [PERSON] , який є начальником технічного відділу ЛКП «Хуторівка», надав показання про те, що 30.11.2018 оглядав квартиру [ADDRESS] через надходження заяви про залиття. На момент прибуття у будинку було перекрите водопостачання, у зв`язку з чим сантехнік [PERSON] спустився у підвал, щоб відкрити відповідний кран. Протікання у вищевказаній квартирі відбулось зі шланга, який з`єднував трубу та змішувач, про що свідчив вихід повітря з системи під тиском після відкриття вентиля в підвалі. Вказаний шланг всередині був гумовим та зверху обмотаний металевим дротом, тому з часом гума всередині твердне і від найменшого тиску тріскає. Біля такого шланга була волога. У квартирі [ADDRESS] крани перед лічильником перекриті не були. [PERSON] порекомендували замінити шланг, що нею було здійснено протягом одного дня, та водопостачання у будинку було відновлено. 13.04.2020 за зверненням [PERSON] обстежено її квартиру та виявлено сліди давнього залиття, зокрема, жовті плями, однак коли саме такі утворились, встановити неможливо. Проте ці плями не пов`язані із залиттям, що мало місце 30.11.2018. Інших обставин щодо складання акту від 30.11.2018 не пригадав. Свідок [PERSON] , який є майстром ЛКП «Хуторівка», надав показання про те, що приблизно три роки тому мало місце залиття квартири [ADDRESS] та у складі комісії виходив на місце для обстеження. Після прибуття власника квартири [ADDRESS] [PERSON] сантехнік у підвалі будинку відкривав кран водопостачання, який був перекритий аварійною службою, після чого з`ясувалось, в кухні під раковиною протікає шланг, з якого було чути свист повытря та потекла вода. У зв`язку з цим, було складено акт про залиття. Якщо б у такій квартирі крани водопостачання були б перекриті, залиття б не відбулося. У квартирі [ADDRESS] стеля була чистою та сухою, тому 30.11.2018 залиття з квартири [ADDRESS] не могло бути. Обставин підписання акта учасниками огляду не пригадав. Ствердив, що акт від 30.11.2018 та акт від 13.04.2020 між собою не пов`язані. 30.11.2018 було складено лише один акт, який наявний матеріалах справи. Допитаний в судовому засіданні як свідок [PERSON] підтвердив обставини, викладені підписаному ним як членом комісії ЛКП «Хуторівка» в акті №546 від 30.11.2018. Детально події щодо огляду квартири [ADDRESS] не пригадав. Відповідно до висновку за результатами проведення експертного будівельно-технічної експертизи №7530 від 20.05.2021 у квартирі [ADDRESS] наявні ознаками залиття приміщень квартири, а саме в приміщеннях: коридор сліди залиття на стелі та стінах у вигляді сухих темно бурих плям, відставання шпакльованого шару в стиках, напрямок поширення плям з верху вниз; кухні сліди залиття на стелі та стінах кухні у вигляді сухих темно бурих плям, відставання шпакльованого шару, напрямок поширення плям з верху вниз; за наявними слідами залиття (сухі темно бурі плями), їх місцях розташування у квартирі [ADDRESS] та місцях розташування слідів залиття у квартирі [ADDRESS] можливо припустити, що таке залиття відбулося 30.11.2018. Внаслідок залиття наявні пошкодження квартири [ADDRESS] , а саме в приміщеннях: коридор пошкодження оздоблення на стелі у вигляді сухих темно бурих плям, відставання шпакльованого шару в стиках панелей, кухні пошкодження оздоблення на стелі та стінах у вигляді сухих темно бурих плям, відставання шпакльованого шару. Затоплення квартири [ADDRESS] водою з вище розташованої квартири [ADDRESS] [PERSON] могло спричинити затоплення розташованої нижче поверхом (під квартирою [ADDRESS] ) квартири [ADDRESS] , що належить позивачці [PERSON] . Експерт [PERSON] висновок №7530 від 20.05.2021 підтримав та додатково зазначив, що плями, наявні в квартирі [ADDRESS] , утворились внаслідок залиття цієї квартири, яке відбулося саме з квартири поверхом вище, а тому такі плями розташовані на стелі та стінах квартири [ADDRESS] , а нижче ці плями поступово зменшуються, що описав у висновку. У відповіді на четверте питання припустив, що залиття могло стосуватись дати 30.11.2018, проте встановити, коли саме таке відбулось, неможливо. Квартиру [ADDRESS] не оглядав, оскільки такого питання перед ним поставлено не було. Щодо ідентичності місць затоплення у квартирі [ADDRESS] та [ADDRESS] зазначив, що це пояснюється конструктивними елементами будинку, який є типовим та планування квартир однакове з першого і до дев`ятого поверху. Враховуючи усе вищенаведене в сукупності, суд дійшов висновку, що 30.11.2018 відбулось залиття квартири [ADDRESS] саме внаслідок розриву шланга водопостачання у квартирі [ADDRESS] . Доводи відповідача [PERSON] , зважаючи на досліджені в ході судового розгляду докази, серед яких письмові докази, показання свідків, висновок та роз`яснення експерта, вищевказаних висновків суду не спростовують. Належні та достовірні докази факту одночасного залиття 30.11.2018 квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , відсутні. Зв`язку між подіями, зазначеними в акті №546 від 30.11.2018, та акті від 14.04.2020 в ході судового розгляду не встановлено. Крім цього, акт №546 від 30.11.2018 не суперечить вищевказаним Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових території, та, на переконання суду, непідписання акту мешканцями квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] не впливає на правильність відображення обставин у такому. При цьому, обставини обстеження квартир судом встановлено не лише з акта комісії ЛКП «Хуторівка» від 30.11.2018, а й з інших доказів у справі, які дають можливість достовірно відтворити обставини події. Перелік робіт і витрат, які необхідно здійснити у квартирі [ADDRESS] , зазначені у кошторисному розрахунку вартості поточного ремонту, складеному 15.02.2019, частково не відповідають характеру пошкоджень внаслідок залиття цієї квартири, що мало місце 30.11.2018, зокрема тим, які наведені в акті ЛКП «Хуторівка» №546 від 30.11.2018. Зокрема, в такому акті зазначено про залиття стелі та стін квартири, однак в розрахунку також зазначено вартість робіт та матеріалів для ремонту меблів, їх демонтажу та монтажу, демонтажу схованої електропроводки, прокладання електропроводки, що в сукупності складає 5021,13 грн. Оскільки з наданих суду доказів не встановлено, що під час залиття 30.11.2018 пошкоджено меблі та електропроводку у квартирі [ADDRESS] , підстави для стягнення з відповідача вартості таких робіт та матеріалів у розмірі 5021,13 грн. відсутні. Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 23165,11 грн., Окрім цього, позивачем понесено витрати на оплату кошторисного розрахунку у розмірі 500 грн. та отримання інформаційної довідки з державного реєстру щодо власника квартири [ADDRESS] у розмірі 55 грн, що підтверджується квитанціями (Т.1 а.с. 13, 36), та такі витрати також необхідно стягнути з відповідача на користь позивача. Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 2000 грн. суд дійшов наступного висновку. Згідно зі ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів та у приниженні честі і гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У відповідності до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. При визначенні розміру моральної (немайнової) шкоди суд визначає обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та враховує інші обставини. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Вирішуючи питання щодо розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди, з урахуванням характеру та обсягу моральних страждань, їх тривалості, з урахуванням обставин справи, суд прийшов до переконання, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути відшкодування моральної шкоди у розмірі 1000 грн., що відповідатиме вимогам розумності і справедливості. Окрім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача в користь позивача необхідно стягнути судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, в розмірі 1021, 97 грн., що пропорційно відповідатиме розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial