Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

04.01.2022 р. до Святошинського районного суд м. Києва надійшов зазначений позов. Предметом позову є відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залитя квартири в розмірі 296 860,00 грн. Свої вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 19 грудня 2005 року, позивачу на праві спільної часткової власності належить 1/4 ч. квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . У зазначеній квартирі починаючи з 2015 року позивач проживає один, самостійно сплачує витрати за комунальні витрати, доглядає за квартирою, робить поточний капітальний ремонт. [INFO] померла матір позивача та відповідно до заповіту заповіла все своє майно, в т.ч. 1/4 частину спірної квартири, йому. 18.06.2021 року з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та розташована вище поверхом над квартирою позивача сталося залиття його квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за номером 244911890 від 16.11.2021 р., власниками квартири з якої сталося залиття є: [PERSON] , якій на праві приватної власності належить 2/3 частини квартири, та [PERSON] , відповідно якому на праві приватної власності належить 1/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . 18.06.2021 року комісією ЖЕД-5 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був складений акт обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] та кв. [ADDRESS] у зв`язку із залиттям, де зазначено, що станом на 18.06.2021 року встановлено, що квартира [ADDRESS] , розташована на 1-му поверсі 9-ти поверхового залізобетонного будинку, 1979 року забудови, загальною площею 66 кв.м, жилою 42 кв.м., кухня 7.9 кв.м. При візуальному обстеженні квартири [ADDRESS] виявленні сліди залиття в коридорі, кухні, туалеті, ванній кімнаті та кімнаті. Відповідно до зазначеного акту обстеження, причиною залиття, що сталося є халатне відношення до сантехнічного обладнання та інженерних комунікацій мешканцями кв. [ADDRESS]. Актом в складі комісії працівників ЖЕД-5 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» від 20.08.2021р., встановлено, що мешканцями квартири [ADDRESS] , власними силами було проведено самовільне втручання у внутрішньобудинкові інженерні комунікації, а саме: під час проведення останнього ремонту в квартирі за вищевказаною адресою, виконано монтажні роботи трубопроводів холодного та гарячого водопостачання не по проекту забудови будинку, що призводить до періодичного залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] . Відповідно до локальному кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на визначення розміру збитку внаслідок залиття квартири [ADDRESS] та зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва розмір заподіяної внаслідок залиття шкоди складає 221 490,00 грн. Вартість ремонтно-будівельних робіт складає 75 370,00 грн. Таким чином, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири за переконанням позивача складає 296 860,00 грн, яку позивач просив стягнути з відповідачів на його користь пропорційно їхнім часткам власності. Ухвалою судді від 18.01.2022 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.45). Ухвалою суду від 11.02.2022 р. у справі зкрито підготовче та призначено судове засідання (а.с. 55). 05.09.2022 р. до суду від відповідачів надійшов відзив на позов, в якому останні проти вимог заперечували з підставі відсутності належних доказів залиття квартир, а наданий акт не може бути належним доказом, оскільки складений з порушення вимог закону (а.с.122-129). Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні просив в задоволенні позовних вимог відмовити з підстав викладених в позові. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачу в розмірі 1/4 частини відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 19.12.2005р. та , та відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за [PERSON] зареєстровано 1/4 частина кв. [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлої [PERSON] (а.с.12,162). Тобто, позивач є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] . По 1/4 частині вказаної квартири належить [PERSON] та [PERSON] (а.с. 12). 18.06.2021 року з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та розташована вище поверхом над квартирою сталося залиття квартири позивача за адресою: [ADDRESS] . 18.06.2021 року комісією ЖЕД-5 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був складений акт обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] та кв. [ADDRESS] у зв`язку із залиттям, де зазначено, що станом на 18.06.2021 року встановлено, що квартира [ADDRESS] , розташована на 1-му поверсі 9-ти поверхового залізобетонного будинку, 1979 року забудови, загальною площею 66 кв.м, жилою 42 кв.м., кухня 7.9 кв.м. При візуальному обстеженні квартири [ADDRESS] виявленні сліди залиття: Коридор: s-8,5 кв.м., h-2, 65 м. - стіни, шпалери звичайні s-12,9 кв.м; - стеля, водоемульсійне фарбування s-8,5 кв.м. Кухня: s-7,9 кв.м., h-2, 65 м. - стеля, водоемульсійне фарбування s-7,9 кв.м. - стіни, водоемульсійне фарбування s-17,6 кв.м. Кімната: s-10 кв.м., h-2, 65 м. - стеля, водоемульсійне фарбування s-10 кв.м. - стіни, шпалери звичайні s-34 кв.м; Туалет: s-1,1 кв.м.,h-2, 65 м. - стеля, бетон без декоративного оздоблення s-1.1 кв.м., - стіни, штукатурка без декоративного оздоблення s-8,4 кв.м., Ванна кімната: s-2,6 кв.м., h-2, 65 м. - стеля, водоемульсійне фарбування s-2,6 кв.м. - стіни, пофарбовані масляною фарбою s-15,4 кв.м. Відповідно до зазначеного акту обстеження, причиною залиття, що сталося є халатне відношення до сантехнічного обладнання та інженерних комунікацій мешканцями кв. [ADDRESS] (а.с. 97). Актом в складі комісії працівників ЖЕД-5 КП «Керуюча компанія з обслуговування житловог офонду Святошинського району м. Києва» від 20.08.2021р., встановлено, що мешканцями квартири [ADDRESS] , власними силами було проведено самовільне втручання у внутрішньо будинкові інженерні комунікації, а саме: під час проведеня останнього ремонту в квартирі за вищевказаною адресою, виконано монтажні роботи трубопроводів холодного та гарячого водопостачання не по проекту забудови будинку, що призводить до періодичного залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] (а.с. 96). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за номером 244911890 від 16.11.2021 р., власниками квартири з якої сталося залиття є: [PERSON] , якій на праві приватної власності належить 2/3 частини квартири та [PERSON] якому на праві приватної власності належить 1/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 20-21). Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на визначення розміру збитку внаслідок залиття квартири [ADDRESS] та зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва вартість матеріцального збитку становить 221 490,00 грн. (а.с. 76-78). На переконання суду локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 на визначення розміру збитку внаслідок залиття квартири [ADDRESS] та зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за яким сума складає 221490,00 грн., включає в себе локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи по приміщеннях квартири [ADDRESS] та зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будіництва сума складає 75370,00 грн., оскільки містить певний перелік робіт і матеріалів, які дублують один одного (а.с.70-89). Згідно положень ст. 22 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договоро або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В свою чергу, статтею 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Відповідачі вважають, що вказаний Акт від 20.08.2021р. не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом Державного Комітету України з питань Житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 р., оскільки в ньому не зазначено власника квартири з вини кого сталось залитття та причини залиття, а саме не зазначено в чому саме полягає халатне відношення. Однак, суд не бере до уваги вказані твердження, оскільки в акті чітко встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з квартири [ADDRESS] по стояку поверхом вище, а також описані пошкодження квартири позивача. Інших доказів на спростування причини залиття квартири позивача суду не надано. У зв`язку з цим, суд вважає доведеним вказаний факт, а доводи відповідачів щодо неналежного оформлення акту про залиття безпідставними. Неправильне складання акту не спростовує наявність факту залиття та заподіяння шкоди позивачеві. З огляду на вищенаведені норми законів та пояснення сторін, суд вважає, що відповідачі як власники квартири, несуть обов`язок по забезпеченню схоронності належного їм на праві власності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, пошкодження якого в даному випадку стало причиною залиття квартири, а тому суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу мають нести саме відповідачі пропорційно їхнім часткам власності квартири та у відповідності до частки власності позивача. Таким чином оскільки позивачу належить 1/2 частини квартири де сталось залиття з вини відповідачів, встановлена судом сума відшкодування майнової шкоди власникам квартири становить в загальному 221 490,00 грн. , то з відповідачів підлягає відшкодуванню пропорційно їхнім часткам власності, [PERSON] 1/3 частини та 2/3 частин [PERSON] , а саме: 221490,00/2=110745,06 (шкода завдача саме позивачу згідно його частці до права власності), з [PERSON] відповідно 73830,04 грн. (1\\3 від 110742,06) та [PERSON] 36915,02 грн. ( 2\\3 від 110742,06). Враховуючи, що обставини, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підставу для задоволення позову, в частині відшкодування матеріальної шкоди, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на наявних в матеріалах справи доказах, суд прийшов до висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає до стягнення з [PERSON] 73 830,04 грн. та [PERSON] 36 915,02 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Питання судових витрат вирішити у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial