Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до Яготинського районного суду Київської області із позовом до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, в котрому вказала, що вона є стягувачем за виконавчим листом №382/835/16-ц від 01.07.2016 року виданим Яготинським районним судом Київської області про стягнення аліментів із відповідача на її користь на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі ј частини від його доходу але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму і до повноліття дитини, починаючи з 06.06.2016 року та продовжувати до повноліття дитини. 07 травня 2022 року вона отримала довідку розрахунок заборгованості боржника по аліментах за № 3489 від 03 травня 2022 року, складений головним державним виконавцем Яготинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Цимбал Наталією Валентинівною. Сукупний розмір заборгованості згідно цієї довідки складає 33819, 41 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення. Сума пені становить 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення але не більше 100 % заборгованості. Станом на березень 2022 року сума пені по аліментам, за виконавчим листом №382/835/16-ц, яка підлягає стягненню з [PERSON] становить 42126 грн. 37 коп. З урахуванням наведеного, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів з 01 грудня 2020 року по 11 травня 2022 року становить - 101084 грн. 89 коп. Позивачка просить стягнути з відповідача в якості пені по сплаті аліментів за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/835/16-ц на утримання сина [PERSON] [INFO] , в розмірі 101084 грн. 89 коп. Представник позивачки - адвокат Воробей І. В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений згідно ч. 8 ст. 128 ЦПК України, будь-яких заяв від нього не надходило. Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представника позивача, враховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, в судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є стягувачем за виконавчим листом №382/835/16-ц від 01.07.2016 року виданим Яготинським районним судом Київської області про стягнення аліментів із відповідача на її користь на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі ј частини від його доходу але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму і до повноліття дитини, починаючи з 06.06.2016 року та продовжувати до повноліття дитини. З довідки розрахунок заборгованості боржника по аліментах за № 3489 від 03 травня 2022 року, що складена головним державним виконавцем Яготинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Цимбал Наталією Валентинівною. Сукупний розмір заборгованості згідно цієї довідки складає 33819, 41 грн.(а.с.3-4). Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції встановлене право на ефективний спосіб захисту прав, що означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Згідно із ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог ст. ст. 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в абз. 1 п. 22 постанови від 15 травня 2006 р. № 3 Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів , передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. При визначенні порядку нарахування неустойки за несплату аліментів Верховний Суд в Постанові від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) зазначив, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У ст. 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Згідно наданого розрахунку розміру пені за несвоєчасну сплату аліментів на утримання [PERSON] [INFO] , (а.с. 4) здійсненого у позовній заяві на підставі розрахунку державного виконавця Яготинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Цимбал Наталією Валентинівною, становить 101084, 89 грн. Суд вважає такий розрахунок пені невірним, оскільки при здійсненні розрахунку пені позивач вказує в позові суму заборгованості більшу ніж становить сума заборгованості визначена державним виконавцем. При розрахунку пені за заборгованістю за аліментами необхідно виходити із положень, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вище викладене, а також те, що відповідачем не надано доказів, що відсутністі в нього заборгованості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/835/16-ц від 01.07.2016 року в розмірі 33819 гривень 41 копійку. Вирішуючи питання стягнення судових витрат, суд приходить до висновку, що на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 996 грн. 40 коп.. На підставі викладеного та

Outcome: partial