Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-16 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» (далі ТОВ «ФК «Веста») звернулося до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Красилівський районний відділ ДВС Центрально-Західного міжрегіонального правління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про зняття арешту. В обґрунтування позову зазначає, що 30 липня 2008 року між АКБ «Банк Форум», правонаступником якого є ПАТ «Банк Форум», та [PERSON] укладено кредитний договір №0147/08/17-КЕ. В забезпечення виконання зобов`язань за даним кредитним договором сторони уклали іпотечний договір від 30 липня 2008 року, згідно якого остання надала банку в іпотеку нежиле приміщення салону-краси « [INFO] », яке складається з робочого залу площею 36,3 кв.м., залу очікування площею 12,5 кв.м., санвузла площею 1,84 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з несплатою кредиту з [PERSON] рішенням Апеляційного суду Хмельницької області від 01 липня 2010 року стягнуто заборгованість в розмірі 53565,25 доларів США та штрафні санкції за несвоєчасне повернення кредиту в сумі 20\~000 грн. 26 березня 2019 року між ПАТ «Банк Форум» та ТОВ «ФК «Веста» укладено договір про відступлення права вимоги, згідно якого права вимоги до відповідача за вказаними договорами перейшли до ТОВ «ФК «Веста», яке 06 серпня 2019 року перейменоване на ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста». 14 червня 2016 року державним виконавцем накладено арешт на майно боржника [PERSON] , яке в подальшому, згідно інформації з офіційного ресурсу електронної мережі Інтернет Автоматизована система виконавчого провадження, зупинено. Оскільки іпотечні договірні зобов`язання між сторонами виникли раніше, позивач просить зняти зазначений вище арешт. Ухвалою Красилівського районного суду Хмельницької області від 18 грудня 2020 року розгляд справи призначений в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. У визначений судом строк, заперечень проти розгляду справи в спрощеному порядку до суду не надходило. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи у її відсутності, позов підтримує. Відповідач та її представник у судове засідання не з`явилися, представник відповідача подав заяву, в якій просить слухати справу у їх відсутності, позов визнає. Представник третьої\~особи \~Красилівськорго РВ\~ДВС Центрально-Західного\~міжрегіонального правління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Хмельницький) надав пояснення на позов, зазначив, що арешт накладений правомірно, просив залучити дані пояснення до справи. Суд вважає за можливе проводити розгляд справи за наявними в матеріалах справи доказами у відповідності до\~ст. 279 ЦПК України. Відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що рішенням апеляційного суду Хмельницької області від01 червня 2010 року було частково задоволено позов ПАТ «Банк Форум» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто на користь ПАТ «Банк Форум» загальну суму заборгованості за кредитним договором, яка складає 53\~565,25 доларів США 00 центів і штрафні санкції за несвоєчасне повернення кредиту в сумі 20000 грн., а також судові витрати судовий збір в сумі 2550 грн. і витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи в сумі 240 грн. В забезпечення виконання за кредитним договором №0147/08/17-КЕ, 30 липня 2008 року укладено між ПАТ «Банк Форум» та [PERSON] іпотечний договір, згідно якого останя віддала банку в іпотеку підвальні нежиле приміщення салону-краси « [INFO] », яке складається з робочого залу площею 36,3 кв.м., залу очікування площею 12,5 кв.м., санвузла площею 1,84 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 26 березня 2019 року між ПАТ «Банк Форум» та ТОВ «ФК «Веста» на підставі договору про відступлення права вимоги посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрованого за №254, право іпотеки за договором, який зареєстровано приватним нотаріусом Красилівського нотаріального округу Хмельницької області Грибчиком А.М. за реєстровим №4407 від 30 липня 2008 року перейшло до ТОВ «ФК «Веста», код ЄДРПОУ\~ 41264766. 06 серпня 2019 року відповідно до рішенням загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» (код ЄДРПОУ\~41264766) змінило найменування на товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» Інвестохіллс Веста» (код ЄДРПОУ\~41264766). Відомості про перейменування внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 14 червня 2016 року державним виконавцем Болюхом В.Г. Красилівського РВ ДВС було накладено арешт на майно боржника [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ). В подальшому 02 січня 2020 року державним виконавцнем Гарулічем М.В. винесено постанову про зупинення виконавчого провадження відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження». На сьогоднішній час відповідно до даних з офіційного ресурсу мережі Інтернет -Автоматизована система виконавчого провадження, виконавче провадження №47231458, яке перебуває на виконанні у Красилівському РВ ДВС, зупинено. Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ст. 572 ЦК України, кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. Відповідно до статті 3 Закону України «Про іпотеку» № 898-ІУ від 05.06.2003 (в редакції, що діяла на момент укладення Іпотечного договору іпотека виникає, зокрема, на підставі договору. Взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя за іпотечним договором виникають з моменту його нотаріального посвідчення. Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. Отже, в даному випадку іпотека, що діє на підставі Іпотечного договору, виникла з моменту його нотаріального посвідчення, тобто 30 липня 2008 року. Крім того, відповідно до ст. З Закону України «Про іпотеку» визначено, що у разі порушення боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені іпотекою вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Порядок зняття арешту визначений ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої арешт з майна боржника може бути знятий за рішенням суду. Згідно з ч.2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Зважаючи на ту обставину, що накладення арешту має своїм наслідком заборону відчуження арештованого майна, ним порушується право іпотекодержателя, належним чином зареєстрована іпотека виникла раніше накладення арешту. При цьому, зареєстрована іпотека (від 30 липня 2008 року) виникла раніше накладення арешту. Також, накладення арешту має своїм наслідком заборону на відчуження арештованого майна, чим у даному випадку порушується право іпотекодержателя, у зв`язку із невиконанням боржником зобов`язання, одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Згідно зі статтею 572 Цивільного кодексу України, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Відповідно до статті 589 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до статті 1 Закону України «Про заставу», в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. У статті 19 Закону України «Про заставу» передбачено, що за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати на утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави. За правилом частини першої статті 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Згідно зі ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону: у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання звернути стягнення на предмет іпотеки. Крім того, відповідно до приписів статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» (в старій редакції) у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. В чинній редакції стаття 40 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Отже, зареєстрована іпотека (від 30 липня 2008 року) виникла раніше накладення арешту. Тому, оскільки накладення арешту на майно має наслідком заборону відчуження арештованого майна, то ним порушується право іпотеко держателя в разі невиконання боржником забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки. Зі змісту наведених приписів Закону України "Про іпотеку" випливає, що в разі коли належним чином зареєстрована іпотека виникла раніше за накладення арешту для задоволення вимог стягувачів, відмінних від іпотекодержателя, суд має звільнити з-під арешту іпотечне майно.. За таких обставин, враховуючи те, що спірний арешт накладений після державної реєстрації іпотеки, суд вважає за можливе зняти його. На підставі викладеного,

Outcome: approved