Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~У червні 2022 р. ТОВ "Будинок Комфорту" звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 61472,06 грн. за договором №1144201004002 оренди майна з правом викупу від 04.10.2020 р. В обґрунтування позовної заяви посилається на те, що 04.10.2020 сторони уклали договір оренди № 1144201004002, оренди майна з правом викупу шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 Законом України «Про електронну комерцію». За умовами договору позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме: пральні машини, Wash/fr SAMSUNG WF60f1RE2WD/UA, вартістю 25182,00 грн., з наступним переходом права власності відповідачу на такий об`єкт оренди, а [PERSON] зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі. Однак відповідач всупереч умов договору орендну плату не сплачував, внаслідок чого утворилася заборгованість в розмірі 61472,06 грн., з яких: сума прострочених орендних платежів в розмірі 18187,00 грн., сума пені за прострочені орендні платежі в розмірі 9009,56 грн., сума штрафу за розірвання договору в розмірі 9093,50 грн., сума вартості об`єкта оренди в розмірі 25182,00 грн. У зв`язку з викладеним позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму заборгованості в розмірі 61472,06 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 07.07.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача ТОВ «Будинок Комфорту» в судове засідання не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. Відповідач [PERSON] на виклик в судове засідання не з`явився, хоча у встановленому законом порядку завчасно повідомлявся судом про час та місце слухання справи, що підтверджується телефонограмою. Жодних заяв чи клопотань до суду не подав. Окрім того, відповідно до ч.11 ст. 128 ЦПК України відповідач був повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання, призначеного на 19.09.2022 та 29.09.2022 через оголошення на\~офіційному\~веб-сайті\~судової\~влади\~України, про що в матеріалах справи наявне підтвердження. З опублікуванням оголошення про виклик, особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. У зв`язку з чим, суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до вимог ст.\~263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79\~ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 04.10.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будинок Комфорту" та відповідачем укладено Договір №1144201004002 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов. Відповідно до умов договору, орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене п.2 Договору, а саме: пральну машину, Wash/fr SAMSUNG WF60f1RE2WD/UA, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. В п. 2 договору визначено, дані щодо об`єкту оренди, його вартості, строк оренди, розмір щомісячного платежу погодженого сторонами, а саме: вартість майна 20985,00 грн.; вартість включаючи ПДВ 25182,00 грн.; строк оренди майна за договором складає 18 місяців; щомісячний платіж за договором складає 1399,00грн. Окрім того, з долучених до позовної заяви документів встановлено, що 03.10.2020 [PERSON] зареєструвався на веб сайті ТОВ«Будинок Комфорту» (https://dcomfort.com.ua) та створив особистий кабінет. Через особистий кабінет вніс до анкети-заявки всі необхідні дані для встановлення особи та оформлення договору, зокрема: інформація щодо свого імені, номеру телефону, паспортні дані, адреси проживання та реєстрації, інформацію щодо місця роботи та розмір заробітної плати, тощо. Тобто, [PERSON] у електронній формі через сайт ТОВ «Будинок комфорту» (особистий кабінет, шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, котрий був надісланий йому (через телекомунікаційну систему Log-file) в СМС-повідомлені на номер телефону вказаний під час оформлення замовлення, а саме: [NUMBER] , підписав 04.10.2020 Договір №1144201004002. Сплата орендної плати у розмірі 1399,00 грн. ( в тому числі ПДВ 233,17 грн.) здійснюється орендарем до 04-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця протягом усього часу строку оренди, який становить 18 місяців, де днем внесення останнього платежу є 04.04.2022 року ( п.3 договору). За прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором (п.5 Договору). Згідно із п.8 договору цей Договір та Правила разом складають єдиний документ, та підписанням цього договору Орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє умови та зобов`язується виконувати умови цього Договору та Правил, текст яких знаходиться за у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/Ri/abort us/pravila/. Окрім того, з договору вбачається, що передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 5 робочих днів з дати укладення договору за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об`єкта оренди орендарем у користування. Тобто, вищезазначений договір оренди майна з правом викупу від 04.10.2020 було укладено між сторонами в інформаційно-телекомунікаційній системі Товариства в електронній формі, яка відповідно до чинного законодавства прирівнюється до письмової форми. Договір між сторонами було укладено в електронному вигляді шляхом виконання ними певних дій, які свідчать про укладення договору. Зазначений договір був укладений відповідно до положень ЗУ «Про споживче кредитування» та ЗУ «Про електронну комерцію». Відповідно до ч.1, 3, 4, 5, 6, ст.11 ЗУ «Про електронну комерцію», пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Відповідно до ч.1 ст.12 ЗУ «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Абзац 2 ч.2 \~ст. 639 ЦК України\~передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Стаття 652 ЦК України\~дає визначення, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. З урахуванням викладеного слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або\~Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті\~205,\~207 ЦК України). Таким чином, договір оренди майна з правом викупу підписаний [PERSON] за допомогою одноразового паролю-ідентифікатора, тобто належними та допустимими доказами підтверджено укладання між сторонами 04.10.2020 правочину. Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або смс-повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений. Отже, сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину. Так, свої зобов`язання за договором ТОВ «Будинок Комфорту» виконав в повному обсязі, відповідно до умов договору надав орендареві [PERSON] у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди пральну машину, шляхом направлення останньому об`єкта оренди оператором поштового зв`язку «Нова пошта», про що свідчить Експрес-накладна. Орендар перевірив та підтвердив справність об`єкту оренди, його зовнішній вигляд, технічний стан, комплектність та інші характеристики для можливості належного використання об`єкта оренди за цим договором, про що свідчить відсутність повідомлень визначених в даному випадку 6.3.2 Правил надання майна в оренду. Разом з тим, [PERSON] свої зобов`язання за договором належним чином не виконував, та не вносив орендні платежі визначені п. 3 договору та розділу 5 Правил надання майна в оренду, в наслідок чого у відповідача утворилась заборгованість по сплаті орендних платежів. Згідно розрахунку позивача станом на 28.01.2022 за [PERSON] рахується заборгованість у сумі 61472,09 грн., яка складається із: заборгованості по орендним платежам 18187,00 грн., пені в сумі 9009,56 грн., вартості викупу об`єкта оренди в сумі 25182,00 грн., штрафу в сумі 9093,50 грн. Відповідно до п. 6.4.6 Правил - у разі припинення договору оренди з правом викупу, в тому числі у разі одностороннього його розірвання за ініціативи орендодавця. Орендар повинен повернути орендодавцю об`єкт оренди у стані, в якому він був одержаний з урахуванням нормального зносу. Якщо орендар не виконує обов`язки щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення, а також штрафу у розмірі, визначеному у п. 8.5 даних правил, та сплати вартості об`єкта оренди за вирахуванням суми, вже внесеної на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів. Згідно п. 8.5 Правил - у разі не здійснення орендарем оплати орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору (залежно від того, що настало раніше) орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф в сумі 50% від загальної суми прострочення орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернення об`єкта оренди. 13.01.2022 позивач, скориставшись правом, визначеним у п.6.4.6 та 8.5 Порядку надіслав на адресу відповідача повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку з 28.01.2022 та стягнення заборгованості в судовому порядку. Судом встановлено, що орендна плата відповідачем в подальшому так і не здійснювалась по договору оренди майна з правом викупу №1144201004002 від 04.10.2020, а об`єкт оренди не був повернутий. Вирішуючи позовні вимоги, суд виходить із наступного. У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, відповідно до якого сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. За змістом положень ч. ч. 1-6 ст. 762 ЦК України за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму; якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Плата за найм (оренду) майна може вноситися за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Форма плати за найм (оренду) майна встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за найм (оренду) майна. Наймач має право вимагати зменшення плати, якщо через обставини, за які він не відповідає, можливість користування майном істотно зменшилася. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає. Частиною 3 ст. 651 ЦК України визначено, що у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до положень ст. 785 ЦК України, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 526, ст. 599 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. З огляду на викладене, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором №1144201004002 оренди майна з правом викупу від 04.10.2020 у розмірі 36 290 грн. 06 коп., з яких: сума прострочених орендних платежів\~18 187 грн. 00 коп., сума пені за прострочені орендні платежі\~9 009 грн. 56 коп., та сума штрафу за розірвання договору (50% від прострочених орендних платежів)\~9 093 грн. 50 коп. Разом з тим, в задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача суми вартості об`єкта оренди у розмірі 25 182 грн. 00 коп. слід відмовити з огляду на наступне. Відповідно до пункту 7.2 Правил надання майна у оренду ТОВ «Будинок Комфорту» викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до Договору оренди майна з правом викупу здійснюється за умови належної сплати всіх орендних платежів (а.с. 17 звор.). Пунктом 8.5 Правил надання майна у оренду ТОВ «Будинок Комфорту» передбачено право позивача в односторонньому порядку розірвати договір оренди майна з правом викупу. У такому разі орендар зобов`язується, у тому числі, викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Отже, орендні платежі є вартістю об`єкта оренди, а тому вимога в частині стягнення з відповідача на користь позивача 25 182 грн.00 коп. суми вартості об`єкта оренди задоволенню не підлягає, оскільки вартість об`єкта оренди вже стягнута та становить суму прострочених орендних платежів, з урахуванням сплачених внесків. В іншому випадку відбудеться подвійна оплата вартості товару. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Згідно із статтею 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При подачі даного позову до суду позивачем сплачено 2 481,00 грн. судового збору. Оскільки позов задоволено частково (на 59,035 %), тому відшкодуванню підлягають судові витрати в сумі 1 464,66 грн.

Outcome: partial