Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-19 00:00:00

05.08.2022 року перший заступник керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області Кармазиновський К.І. звернувся до Новобузького районного суду Миколаївської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області до [PERSON] , [PERSON] , зазначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Софіївську сільську раду Баштанського району Миколаївської області з позовом, за яким просив стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь держави в особі Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, шкоду, завдану незаконним заняттям водним добувним промислом в сумі 303212 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вироком Новобузького районного суду Миколаївської області від 31 травня 2022 року [PERSON] та [PERSON] визнано винуватими у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, та встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , за попередньою змовою між собою, 10.11.2021 у період з 21.00 год. по 22.00 год. таємно, в темну пору доби, в порушення ст.ст. 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та положень п.п. 3.15, 4.5 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, де вказано, що забороняється лов водних живих біоресурсів із застосуванням засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих матеріалів, в темну пору доби та з перевищенням гранично допустимої для вилову у водоймі загального користування кількості раків на одну особу, використовуючи незаконне знаряддя лову - підсаку, присвічуючи електричним ліхтарем видобули з річки Інгул, що неподалік с. Майорівка Баштанського району (колишнього Новобузького району) Миколаївської області 91 (дев`яносто одну) особину раків річкових. Під час досудового розслідування та розгляду кримінального провадження питання про відшкодування [PERSON] та [PERSON] шкоди, завданої незаконним рибним та водним добувним промислом рибному господарству України, не вирішувалося. Вирок набрав законної сили 01 липня 2022 року. Згідно оцінки заподіяної шкоди рибним запасам України, [PERSON] та [PERSON] своїми неправомірними діями заподіяли істотну шкоду запасам водних біоресурсів в сумі 303212 грн., яку у добровільному порядку ними не відшкодовано. Крім того, прокурор обгрунтував підстави для звернення до суду в інтересах держави тим, що управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області неналежним чином здійснює такий захист . В силу вимог ст.14 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючу по цій справі суддю Вжещ С.І. Ухвалою судді від 10 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні на 07 вересня 2022 року о 10:00 год. Ухвалою суду від 07.09.2022 року закрите підготовче провадження і справа призначена до розгляду на 16.09.2022 року. 16.09.2022 року та 11.10.2022 року в судовому засіданні оголошено перерву для отримання додаткових документів. Прокурор Філіпський О.В. в судовому засідання позов підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені в ньому. Представник позивача, управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області В.Хиренко, в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримав. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні позов визнали частково, не заперечуючи факту вчинення ними кримінального правопорушення, але вважали завищеною та непосильною для виплати суму заподіяних збитків. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області Римчук В., в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримав. Суд, заслухавши пояснення прокурора та відповідачів, вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши додані до неї письмові документи в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Встановлюючи наявність підстав для представництва в суді прокурором інтересів держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області, суд дійшов таких висновків. Частиною 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. Відповідно до пункту 7.4 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 року №229 у редакції наказу від 27.11.2019 №504 (зі змінами), Управління має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів( а.с.37-42). Згідно з повідомленням Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області виконувачу обов`язків керівника Баштанської окружної прокуратури № 1-3-9/455-22 від 20.07.2022, заходи щодо стягнення заподіяної шкоди [PERSON] та [PERSON] в судовому порядку не вживались, у зв`язку з тимчасовою відсутністю сектору юридичної роботи та не планується їх вживати через відсутність коштів, необхідних для сплати судового збору за пред`явлення позову(а.с.34). Баштанською окружною прокуратурою Миколаївської області за вихідним номером 52/3-2803 вих-22 від 03.08.2022 року було надіслано повідомлення управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області області про намір прокуратури звернутися до Новобузького районного суду Миколаївської області з позовною заявою в інтересах держави в особі управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням в сумі 303212 гривень( а.с.36,36). Отже, оскільки суб`єкт владних повноважень, який виконує відповідні функції у спірних правовідносинах і має право на подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, не вжив відповідних заходів для захисту інтересів держави і не звернувся до суду в розумний строк після того, як прокуратура розпочала перевірку з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, а прокурор попередньо повідомив суб`єкта владних повноважень про намір звернутися до суду, останній має право на звернення до суду з цим позовом з метою захисту інтересів держави. Судом встановлені такі обставини. Вироком Новобузького районного суду Миколаївської області від 31 травня 2022 року [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України та призначено покарання у виді 2 років обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] та [PERSON] від відбування призначеного покарання, якщо вони протягом одного року іспитового строку не вчинять нового кримінального правопорушення та виконають покладені на них згідно ст. 76 КК України обов`язки. Вирок набрав законної сили 01 липня 2022 року (а.с. 12-14). Згідно обставин справи, 10 листопада 2021 року близько 15.00 год. [PERSON] , діючи за попередньою змовою з [PERSON] , маючи кримінально - протиправний умисел на незаконне зайняття водним промислом, з корисливих мотивів, без належного дозволу на вилов водних біоресурсів, взявши із собою завчасно підготовлене незаконне знаряддя лову - підсадку, електричний ліхтар, гумовий човен, прибули до річки Інгул, що неподалік с. Майорівка Баштанського району (колишнього Новобузького району) Миколаївської області. Реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття водним промислом, [PERSON] та [PERSON] , 10 листопада 2021 року у період з 21.00 год. по 22.00 год. таємно, в темну пору доби, в порушення ст.ст. 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та положень п.п. 3.15, 4.5 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, де вказано, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм, а також забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки і виношування ікри, а також у темну пору доби (пізніше години від заходу сонця та раніше години до його сходу) із застосуванням підсвічування, а також з перевищенням гранично допустимої для вилову у водоймі загального користування кількості раків на одну особу, використовуючи незаконне знаряддя лову - підсаку, присвічуючи електричним ліхтарем видобули з річки Інгул, що неподалік с. Майорівка Баштанського району (колишнього Новобузького району) Миколаївської області 91 (дев`яносто одну) особину раків річкових. Цього ж дня 10 листопада 2021 року приблизно о 22:00 год. співробітниками Управління, державного агентства меліорації та рибного господарства в Миколаївській області на р. Інгул, що неподалік с. Майорівка Баштанського району (колишнього Новобузького району) Миколаївської області виявлено [PERSON] та [PERSON] , в яких вилучено незаконне знаряддя лову - одну підсаку, виготовлену з сіткоснастевого матеріалу, з кроком вічка - 30 мм., один електричний ліхтарик, один гумовий човен «БНТЕЬ» без бортових номерів, 91 (дев`яносто одну) особину раку річкового. Відповідно до розрахунку Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області від 15 листопада 2021 року та висновку судової інженерно-екологічної експертизи Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 358/369/21-27 від 27 січня 2022 розмір шкоди, завданої рибному господарству України внаслідок незаконного вилову [PERSON] та [PERSON] водних біоресурсів, а саме: раку річкового у кількості 91 (дев`яносто однієї) особини, становить 303 212 грн. В ході досудового розслідування та судового розгляду по кримінальному провадженню цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом до [PERSON] та [PERSON] не заявлявся. Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Обставини незаконного вилову живих ресурсів та вина відповідачів не заперечувалась ним в ході судового розгляду цивільної справи. Отже, з врахуванням викладеного, суд вважає, що вина відповідачів у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. При цьому, правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~та Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища». Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до вимог ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п.4 ч.2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст.1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» \~зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом\~ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч.4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п.3.15, п.6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Внаслідок незаконних дій відповідачів , а саме незаконного вилову водних біоресурсів:\~раку річкового\~у кількості\~91\~особини,\~ вартістю 3332 гривні за 1 штуку, завдано шкоду рибному господарству України на суму 303\~212 гривень, що згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постиановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року\~є істотною шкодою. Вказана майнова шкода на теперішній час не відшкодована. Відповідно до ч.1\~ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до частини четвертої статті 1193 ЦК України\~суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданий фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Враховуючи встановлені судом обставини, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову прокурора, оскільки відповідачі порушили вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову раків заподіяли збитки тваринному світу, розмір яких не можна зменшити, оскільки така шкода заподіяна кримінальним прввопорушенням. Таким чином,\~\~з відповідачів\~\~в солідарному порядку на користь держави в особі Софіївської сільської ради підлягає стягненню шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним заняттям водним добувним промислом у сумі 303212 гривень. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд приходить до такого. Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Відповідачами [PERSON] та [PERSON] надано суду посвідчення учасників бойових дій серії [NUMBER] від 10.04.2015 року та серії [NUMBER] від 26.08.2015 року, копії яких залучені до матеріалів справи( а.с.71,73). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18)". [PERSON] та [PERSON] є відповідачами у цій справі про відшкодування шкоди, заподіяної вчиненим ними правопорушенням. Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, тому з відповідачів підлягає стягненню судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України "Про судовий збір" у сумі 1516 гривень 06 копійок з кожного.

Outcome: approved