Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом, згідно вимог якого просять ухвалити рішення, яким визнати причини пропуску ними строку для прийняття спадщини після бабусі [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, визначити їм додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На обґрунтування позовних вимог позивачі вказали, що вони є онуками [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя бабуся позивачів подарувала їх матері [PERSON] житловий будинок з господарськими будівлями по [ADDRESS] . Також, відповідно до заповіту [PERSON] від 05 грудня 2000 року остання заповіла матері позивачів [PERSON] земельний пай, площею 3,10 га. [INFO] померла мати позивачів [PERSON] . Після смерті матері позивачі звернулись до нотаріальної контори для прийняття спадщини та отримали свідоцтва про право на спадщину за законом по Ѕ частці на земельну ділянку, площею 3, 1339 га. На переконання позивачів, останні були впевнені в тому, що їх мати належним чином прийняла спадщину після померлої бабусі, а отже вважали, що до складу спадщини також входить майно, яким за життя володіла бабуся, та на яке мала набути право власності в порядку спадкування їх мати. Однак, як з`ясувалось вже після смерті матері позивачів, остання не здійснила дій щодо оформлення спадщини після померлої бабусі. Так, [PERSON] за життя була членом КСП «Іскра Леніна» та мала право на земельну частку (пай), що підтверджується оригіналом сертифікату на право власності на земельну частку серії ПЛ 002661, площею 4,09 умовних кадастрових гектарів. Отже, на даний час позивачі [PERSON] та [PERSON] є єдиними кровними родичами [PERSON] , спадкоємцями , які входять до 5 черги спадкування за законом, які виявили бажання прийняти спадщину. Оскільки мати позивачів не реалізувала своє право на спадщину, що позивачам стало відомо після її смерті у червні 2021 року, у зв`язку з чим вони звернулись до Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори. Однак, 24 червня 2021 року постановами державного нотаріуса Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори Гуртової О.С. позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини. За таких обставин, позивачі звернулись до суду для визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини після померлої бабусі. 12 квітня 2022 року ухвалою судді Кременчуцького районного суду Полтавської області залишено без руху позовну заяву [PERSON] , [PERSON] та надано строк для усунення встановлених недоліків. 10 травня 2022 року через канцелярію суду надійшла заява позивачів про усунення встановлених суддею недоліків. Ухвалою судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 11 травня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 31 травня 2022 року на адресу суду надійшов відзив представника відповідача Піщанської сільської ради, де останній проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що наведені позивачами у позовній заяві підстави не є поважними причинами пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини. 29 червня 2022 року ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору Третю кременчуцьку державну нотаріальну контору, а також зобов`язано третю особу надати до суду належним чином завірену копію спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 18 липня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачі [PERSON] , [PERSON] були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явились, завчасно направивши на адресу суду клопотання, де підтримали позовні вимоги, просили справу розглядати без їх участі. Представник Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області в судове засідання не з`явився, подав через електронну пошту заяву про розгляд справи без його участі, просить у задоволенні позову відмовити. Державний нотаріус Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори Гуртова О. С. направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, просила ухвалити рішення на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Недогарківською сільською рдою Кременчуцького району Полтавської області. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 02 березня 1949 року [PERSON] , [INFO] булу рідною донькою [PERSON] . Як вбачається зі свідоцтва про одруження № [NUMBER] , виданого 31 жовтня 1957 року, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та в шлюбі прийняла прізвище чоловіка [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 29 травня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького районного управління юстиції Полтавської області, [PERSON] , [INFO] , є рідним чином [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 03 вересня 1963 року, [PERSON] , [INFO] , є рідною донькою [PERSON] . Згідно довідки, виданої Відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького районного управління юстиції за № 87/03-59 від 27 грудня 2007 року, 18 квітня 1981 року в Ялинцівській сільській раді Кременчуцького району зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , 19 травня 1989 року зареєстровано розірвання зазначеного шлюбу. Згідно довідки, виданої Відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького районного управління юстиції за № 86/03-59 від 27 грудня 2007 року, 19 серпня 1989 року в Ялинцівській сільській раді Кременчуцького району Полтавської області зареєстровано шлюб громадян [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, судом достовірно встановлено, що позивачі по справі [PERSON] та [PERSON] є внуками [PERSON] . Згідно заповіту, складеного 05 грудня 2000 року [PERSON] заповіла своїй доньці [PERSON] належний їй земельний пай, площею 3,10 га. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 30 травня 2007 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції, [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 10 листопада 2018 року державним нотаріусом Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори Гуртовою О.С., спадкоємцями після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , є її донька [PERSON] на Ѕ частку у спадщині, та син [PERSON] на Ѕ частку у спадщині. Спадщина складається в цілому із земельної ділянки площею 3, 1339 га у межах згідно з планом, яка передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5322482800:04:000:0122, що знаходиться на території Недогарківської сільської ради Кременчуцького району. Відповідно до сертифіката на земельну частку (пай) серії ПЛ № 0026162, [PERSON] належить право на земельну частку (пай) із земель, яка перебувала у колективній власності КСП «Іскра Леніна», розміром 4, 09 в умовних кадастрових гектарах. 18 липня 2022 року до суду надійшов лист державного нотаріуса Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори Гуртової О. С. в якому вказано, що після померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа не заведена. Як встановлено судом, позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до нотаріальної контори для прийняття спадщини після бабусі [PERSON] , яка складається із вказаної вище земельної частки (паю). 24 червня 2021 року державним нотаріусом Третьої кременчуцької державної нотаріальної контори Гуртовою О.С. винесено постанови, якими відмовлено [PERSON] та [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку. Судом установлено, що згідно довідки про реєстрацію померлого Виконавчого комітету Піщанської сільської ради №10-11/339 від 23 лютого 2021 року громадянка [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до статті 1258 Цивільного кодексу спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Положеннями статті 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до приписів частини 1 статті 1265 Цивільного кодексу України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Отже, позивачі по справі входять до п`ятої черги спадкоємців за законом після померлої [PERSON] та виникнення їх права на спадкування після смерті останньої дійсно залежало від реалізації права на спадкування їх матір`ю [PERSON] , яка входила до першої черги спадкування за законом. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України). Згідно з частиною третьою статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивачі [PERSON] та [PERSON] \~на обґрунтування\~своїх вимог\~та поважність\~причин пропуску\~строку прийняття\~спадщини посилаються\~на те,\~що не\~знали про факт неприйняття їх матір`ю частини спадщини, яка не охоплена заповітом після [PERSON] . Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17. З вказаним висновком погодився й Верховний Суд у постановах від 26 липня 2021 року у справі №718/917/20, від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16. Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ураховуючи, наявність заповіту бабусі позивачів [PERSON] на користь матері позивачів [PERSON] та прийняття останньою спадщини після померлої [PERSON] , яка охоплена заповітом, суд приходить до висновку, що позивачі [PERSON] та [PERSON] об`єктивно не могли бути обізнаними про факт невчинення їх матір`ю дій щодо належного прийняття спадщини, яка не охоплена заповітом, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, суд вважає достовірно доведеною позивачами поважність причин пропуску ними встановленого законом строку для прийняття спадщини після померлої їх бабусі [PERSON] , у зв`язку з чим їх позовні вимоги щодо визначення додаткового строку на прийняття спадшини пілягають задоволенню.

Outcome: approved