Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

І. Вимоги позову та стислий виклад позицій учасників справи. У лютому 2022 р. [PERSON] (далі також - [PERSON] , позивач) в особі законного представника [PERSON] (далі також - [PERSON] , законний представник) звернувся до суду з позовом, у якому, з урахуванням подальших змін, просив укласти з ним окремий договір найму житлового приміщення - квартири [ADDRESS] (далі також - спірна квартира), на кімнату площею 20,7 кв.м. Позив мотивований тим, що сторони не можуть дійти згоди щодо приватизації спірної квартири, у зв`язку з чим та з метою уникнення суперечок та конфліктів є необхідність в укладенні з позивачем окремого договору найму. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] позов не визнали та обґрунтували свою позицію тим, що задоволення вимог позивача призведе до порушення їх житлових прав, оскільки на їх долю припаде менше житлової площі, ніж їм належить, та буде порушено вимоги статті 50 ЖК Української РСР оскільки шлюб між ними розірвано. Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про розгляд справи повідомлялось у встановленому законом порядку, проте в судове засідання свого представника не направило, правом на подання відзиву не скористалось. ІІ. Рух справи, заяви (клопотання) учасників справи та процесуальні дії суду. Ухвалою від 22.02.2022 суд залишив позовну заяву без руху. Ухвалою від 20.05.2022 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 04.07.2022. 25.05.2022 від позивача надійшла уточнена позовна заява. 04.07.2022 від представника позивача [PERSON] надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке суд задовольнив та відклав підготовче засідання на 22.08.2022. 13.07.2022 від позивача надійшла заява про зміну предмета позову. 03.08.2022 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву. В підготовчому засіданні 22.08.2022 суд прийняв до розгляду заяву про зміну предмету позову та відклав підготовче засідання на 07.09.2022. 07.09.2022 від представника позивача надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача. В підготовчому засіданні 07.09.2022 суд постановив ухвалу про заміну первісного відповідача - Управління адміністративними будинками Державного управління справами, належним відповідачем - комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», зобов`язав сторону позивача надіслати належному відповідачу копії процесуальних документів, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 18.10.2022. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, норми права та мотиви їх застосування. Спірним житловим приміщенням є двокімнатна квартира [ADDRESS] загальною площею 94,5 кв.м., житловою площею 51,3 кв.м., яка згідно ордеру на житлове приміщення № 000159 від 04.04.2011 була надана [PERSON] на сім`ю з чотирьох осіб - вона, дочка [PERSON] , чоловік дочки [PERSON] , брат [PERSON] (а.с. 9). Квартира не приватизована і відноситься до державного житлового фонду. Відповідно статті 61 Житлового кодексу Української РСР (далі - ЖК Української РСР) користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. З позовної заяви вбачається, що власником особового рахунку на спірну квартиру досі рахується [PERSON] , яка померла [INFO] . Отже, ураховуючи положення статті 608 ЦК України, з її смертю дія договору найму спірної квартири припинилася. На даний час у квартирі проживають та перебувають на реєстраційному обліку позивач [PERSON] та відповідачі [PERSON] і [PERSON] , які вселилися у вказане жиле приміщення на правах членів сім`ї наймача, а тому відповідно до статті 64 ЖК Української РСР вони користуються усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. 20.10.2020 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] . Статтею 103 ЖК Української РСР передбачено, що договір найму жилого приміщення може бути змінено відповідно до законодавства. Відповідно статті 104 ЖК Української РСР член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Згідно даних технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] квартира складається із двох ізольованих кімнат площею 20,7 кв.м. та 30,6 кв.м., холу площею 13,7 кв.м., комори площею 1,0 кв.м., кухні площею 18,5 кв.м., та санвузлів площею 5,8 кв.м. та 2,3 кв.м. (а.с. 15-16). Жила площа спірної квартири складає 51,3 кв.м., а отже на долю кожного з мешканців квартири припадає по 17,1 кв.м. жилої площі. Позивач просить укласти з ним окремий договір найму на кімнату площею 20,7 кв.м., а відтак в його користування перейде жила площа, яка буде перевищувати на 3,6 кв.м. розмір жилої площі, яка припадає на його долю, а частка кожного з відповідачів, відповідно, буде меншою на 1,8 кв.м. від розміру жилої площі, яка припадає на їх долю. Отже ураховуючи положення частини 2 статті 65 ЖК Української РСР згідно яких усі члени сім`ї наймача мають рівні права щодо користування жилим приміщенням, суд вважає, що укладення з позивачем окремого договору найму на кімнату більшої площі призведе до порушення житлових прав відповідачів. Більше того, за обставинами справи установлено, що відповідачі [PERSON] і [PERSON] на даний час не є подружжям, а відтак виділення їм у спільне користування однієї кімнати буде суперечити вимогам статті 50 ЖК Української РСР, відповідно до якої не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими за дев`ять років, крім подружжя. Отже на підставі оцінки наведених сторонами аргументів і наданих ними доказів суд дійшов висновку про безпідставність і необґрунтованість вимог [PERSON] про укладення з ним окремого договору найму житлового приміщення. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed