Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення неустойки у зв`язку з несплатою аліментів. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 жовтня 2013 року стягнуто з відповідача аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі в розмірі 500 грн., починаючи з 25.07.2013 по 27.11.2025, але не менше мінімального розміру, передбаченого законом на дитину відповідного віку. \~ \~ \~ \~Відповідач допустив заборгованість по їх сплаті. Станом на 05 липня 2022 року заборгованість по аліментах становить 81184,00 грн. Вказана заборгованість виникла саме із винної, умисної поведінки відповідача. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів становить\~977712,63 грн. \~ \~ \~ \~На час подання позову заборгованість по сплаті аліментів не погашена, а тому позивач вимушена звернутись до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Посилаючись на викладене, позивач просить суд стягнути з [PERSON] неустойку (пеню) у зв`язку з несплатою аліментів за період з грудня 2013 по червень 2022 у розмірі 81184,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 27 липня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (викликом) сторін за наявними у справі матеріалами. \~ \~ \~ \~На адресу суду від відповідача відзив на позовну заяву не надійшов, відповідно до матеріалів справи відповідачем отримано позовну заяву та ухвалу про відкриття провадження у справі. \~ \~ \~ \~Згідно ч.5\~ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. \~ \~ \~ \~Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. \~ \~ \~ \~Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. \~ \~ \~ \~Матеріали справи свідчать, що сторони по справі є батьками дитини\~ [PERSON] , який народивсь [INFO] , і вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 жовтня 2013 року у справі № 280/1570/13-ц стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] в розмірі 500 грн., починаючи з 25.07.2013 року до його повноліття, тобто до [INFO] , але не менше мінімального розміру, передбаченого законом на дитину відповідного віку. \~ \~ \~ \~Постановою за № 41142618 від 10.12.2013 відкрито виконавче провадження з виконанням виконавчого листа № 2/280/562/13 виданого 15.10.2013. \~ \~ \~ \~Згідно з розрахунком заборгованості по аліментах, складеним старшим державним виконавцем Скрипник В.В., за виконавчим провадженням № 41142618 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів у розмірі 500,00 грн. щомісячно, починаючи з 25.07.2013 і до повноліття сина [PERSON] , [INFO] станом на 31.04.2018 утворилась заборгованість у розмірі 26500,00 грн. та станом на 05.07.2022 утворилась заборгованість зі сплати аліментів 81184,00 грн. \~ \~ \~ \~Зміна прізвища позивача з « [PERSON] » на « [PERSON] », підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.3 Конвенції про права дитини, від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України №789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 27 Конвенції про права дитини, батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства», батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. \~ \~ \~ \~Відтак, обов`язок утримувати дитину це моральне і найважливіше правове зобов`язання батьків. Обов`язок утримувати дітей виникає з моменту їх народження і зберігається до досягнення ними повноліття. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх неповнолітніх дітей і непрацездатних повнолітніх дітей, які потребують матеріальної допомоги. \~ \~ \~ \~Частинами першою третьою статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. \~ \~ \~ \~За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. \~ \~ \~ \~За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. \~ \~ \~ \~Частина перша статті 182 СК України визначає, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. \~ \~ \~ \~За змістом зазначених норм права будь-які витрати на утримання дітей мають визначатись за домовленістю між батьками або за рішенням суду. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. \~ \~ \~ \~Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16, пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. \~ \~ \~ \~З урахуванням вищезазначеної позиції Верховного Суду розмір пені (із розрахунку: кількість днів прострочення х сума заборгованості х 1%) станом на дату видачі довідки про розмір заборгованості, складає 977712 грн. 63 коп. \~ \~ \~ \~При цьому суд не може виходити за межі позовних вимог та нараховувати пеню по день ухвалення судом рішення, оскільки позивач не просила про це у своєму позові. \~ \~ \~ \~Разом з тим, відповідно до ст. 196 СК України, з [PERSON] може бути стягнута пеня за прострочення сплати аліментів на утримання дитини в розмірі 81184,00 грн., що є не більше 100 відсотків заборгованості. \~ \~ \~ \~Судом визнається належним та допустимим доказом розрахунок заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим провадження № 41142618, що складений старшим державним виконавцем Святошинським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Скрипник В.В., оскільки ставити під сумнів дані розрахунки об`єктивних причин немає. \~ \~ \~ \~Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. \~ \~ \~ \~Суд звертає увагу на те, що платник аліментів повинен довести, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. \~ \~ \~ \~Відповідний правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19, провадження № 61-16670сво19. \~ \~ \~ \~Відповідачем не наведено об`єктивних підстав, а також і не надано належних доказів, які перешкоджали йому в повному обсязі сплачувати аліменти на утримання сина\~ [PERSON] . \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. ст. 77, 79, 80 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з вищевикладених мотивів та доводів. \~ \~ \~ \~На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача [PERSON] на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 992,40 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved