Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення з відповідача [PERSON] на її користь майнової шкоди у розмірі 127 510,00 грн., завданої внаслідок залиття, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Поверхом вище над квартирою позивача, у квартирі [ADDRESS] проживає відповідач [PERSON] , яка є власником вказаної квартири. 07.06.2022 року з квартири, належної відповідачу на праві власності, було здійснено залиття квартири позивача, про що комісією ЖЕД № 411 складено Акт про залиття № 625ж/б від 16.06.2022 року, відповідно до якого залиття квартири [ADDRESS] , відбулось з квартири [ADDRESS] внаслідок пориву гребінки гарячого водопостачання під ванною, за яку несуть відповідальність мешканці та Актом перераховано об`єкти у квартирі позивача, які зазнали ушкоджень. Позивач звернулась до будівельної компанії з приводу відновлювального ремонту належної їй квартири, про що складено Розрахунок вартості по матеріалах та ремонтних роботах квартири. Відповідно до вказаного Розрахунку вартість матеріалів та робіт по відновлювальному ремонту квартири становитиме 54 310,00 грн. Відповідно до договору на виготовлення та купівлю-продаж меблів та товарних чеків пошкоджений комплект меблів позивача коштував 73 200,00 грн. Таким чином, позивачу завдано матеріальну шкоду на суму 127 510,00 грн., яку не відшкодовано відповідачем у позасудовому порядку, що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду. 12 вересня 2022 ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач [PERSON] скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, у встановлений законом строк, відповідно до якого відповідач проти позову заперечує в повному обсязі, вказуючи на його необґрунтованість, безпідставність та недоведеність належними доказами. (а.с. 33-36) 19 жовтня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відповідь на відзив на позовну заяву позивача [PERSON] , подану в межах цивільної справи за [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,- повернуто позивачеві. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приймаючи до уваги письмові заяви сторін щодо предмета спору, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Судом встановлено, що однокімнатна квартира [ADDRESS] , загальною площею 32,00 кв.м., житловою площею 17,00 кв.м., на праві приватної власності належить [PERSON] , що підтверджено Договором купівлі-продажу від 13.11.2003 року, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.03.2021 року. (а.с. 24, 25) Згідно Акту про обстеження квартири [ADDRESS] , складеного комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 411 від 16.06.2022 року, залиття квартири [ADDRESS] відбулось 08.06.2022 року відбулось з квартири [ADDRESS] внаслідок пориву гребінки гарячого водопостачання під ванною, за яку несуть відповідальність мешканці. Акт містить перелік об`єктів та обсягів залиття квартири. (а.с. 3, 4) За даними розрахунку по матеріалах та ремонтних роботах квартири за адресою: [ADDRESS] , складеного ТОВ «СГ Капітал» від 10.06.2022 року, вартість ремонтних робіт квартири становить 35 000,00 грн., 2 000,00 грн. - вартість виїзду на об`єкт, заміри, складання кошторису. (а.с. 5) Крім того, позивачем [PERSON] долучено до матеріалів справи договір на виготовлення, купівлю-продаж меблів та обладнання від 27.01.2022 року, рахунок на оплату та чек від 27.01.2022 року про придбання [PERSON] меблів на суму 73 200,00 грн. (а.с. 6, 7, 8) За даними Інформації про зареєстроване місце проживання, складеної Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА в м. Києві від 12.09.2022 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 24.06.1993 року по теперішній час. (а.с. 26) За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст.1166 Цивільного кодексу України) За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. (стаття 322 Цивільного кодексу України) Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Як убачається з матеріалів справи, предмет спору становлять вимоги позивача [PERSON] , яка є співвласником квартири [ADDRESS] , з приводу відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям вищезазначеної квартири, вказуючи суб`єктом деліктного зобов`язання відповідача [PERSON] , з вини якої, внаслідок необережного поводження із сантехнічним обладнанням, позивачу завдано шкоду, відшкодування якої підлягає до вирішення в межах даного провадження. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: dismissed