Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-12 00:00:00

У листопаді 2021 року [PERSON] та [PERSON] звернулися в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Свої вимоги мотивували тим, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , а [PERSON] квартира [ADDRESS] . 21\~липня 2021\~року сталося залиття їх квартири із квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , розташованої поверхом вище, що підтверджується актом житлово-експлуатаційної організації ОСББ «Брест-Литовське» від 23.07.2021р., де комісією встановлено, що власник провів заміну вхідного вентеля на стояку холодного водопостачання у ванній кімнаті та повідомив, що причиною заміни є розрив корпусу вентеля. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 23 липня 2021 року при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено: -залиття паркетної підлоги в коридорі, на двох ділянках підлоги відбулось відшарування та деформація паркету, орієнтовна площа ділянок близько 4 м2 та 6 м2; -в санвузлі замокання та деформація натяжної стелі на площі приблизно 4м2; замокання світильників, які були демонтовані на час обстеження; намок ворсистий килимок, площею приблизно 1 м2; -у житловій кімнаті (зліва) виявлено залиття паркетної підлоги на площі приблизно 20 м2, на стиках паркетних дошок є ознаки деформації; залитий килим приблизно площею 4 м2; плями та відшарування шпалер, орієнтовною площею 30 м2; -у житловій кімнаті (справа) виявлено залиття паркетної підлоги на площі приблизно 20 м2, на стиках паркетних дошок є ознаки деформації (здуття). Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 23 липня 2021 року при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено: -замокання шпалер (шпалери відійшли від основи) на площі приблизно 31 м2; -не працює 1 (один) світильник; -на стелі виявлено плями, що мають характерні ознаки залиття із верхніх поверхів на площі приблизно 5 м2, плями були розміщені нерівномірно по краях коридору біля міжквартирних/міжкімнатних перегородок; -у с/в по всій площі стелі було виявлено плями, що мають характерні ознаки залиття із верхніх поверхів; -плями залиття були розміщені нерівномірно по краях ванної кімнати біля міжквартирних/міжкімнатних перегородок; -в нижній частині дверей с/в виявлено ознаки розмокання та деформації; -відійшла (піднялась) плитка на підлозі, на площі приблизно 3 м2; -на дверях кухні виявлено ознаки розмокання та деформації; -у житловій кімнаті залиті шпалери. З часом залиті меблі набули деформації. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] від 12.08.2021 року, [PERSON] заподіяно збитків без врахування ПДВ 20%: 58\~186,00 грн. Згідно до Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику квартири 200 від 12.08.2021 року, [PERSON] заподіяно збитків без врахування ПДВ 20%: 34 727,00 грн. Крім того, залиттям їм завдало моральної шкоди, яку вони оцінюють в розмірі 5000,00 грн. для кожного, та обґрунтовують її втратою спокою, душевними стражданнями, яких кожний з них зазнав з членами родини у зв`язку із пошкодженням майна. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.01.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 08.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у судовому засіданні. 13.10.2022 року до суду від представника позивачів надійшла заява про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач відзив не подавав, в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Судом встановлено, що Позивач 1 [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.09.2014 року, а Позивач 2 [PERSON] , є власником\~квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.01.2014 року. Поверхом вище знаходиться квартира [ADDRESS] , власником якої є відповідач, [PERSON] , що підтверджується інформаційної довідки з реєстру прав власності від 16.11.2021р. Положеннями\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно з п. 3 ч. 2\~ст. 11 ЦК України\~підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п. 8 ч. 2\~ст. 16 ЦК України). Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. Згідно матеріалів справи, з приводу факту затоплення, позивачі звернулися до ОСББ «Брест-Литовське»,\~якими затверджено\~ Акт про залиття, аварія, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання від 23.07.2021р. 23 липня 2021 року комісія склала акт про те, що 21 липня 2021 року в будинку [ADDRESS] трапилося залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] із вище розташованої квартири [ADDRESS] , в результаті чого залито у квартирі [ADDRESS] : -залиття паркетної підлоги в коридорі, на двох ділянках підлоги відбулось відшарування та деформація паркету, орієнтовна площа ділянок близько 4 м2 та 6 м2; -в санвузлі замокання та деформація натяжної стелі на площі приблизно 4м2; замокання світильників, які були демонтовані на час обстеження; намок ворсистий килимок, площею приблизно 1 м2; -у житловій кімнаті (зліва) виявлено залиття паркетної підлоги на площі приблизно 20 м2, на стиках паркетних дошок є ознаки деформації; залитий килим приблизно площею 4 м2; плями та відшарування шпалер, орієнтовною площею 30 м2; -у житловій кімнаті (справа) виявлено залиття паркетної підлоги на площі приблизно 20 м2, на стиках паркетних дошок є ознаки деформації (здуття). та у квартири [ADDRESS] : -замокання шпалер (шпалери відійшли від основи) на площі приблизно 31 м2; -не працює 1 (один) світильник; -на стелі виявлено плями, що мають характерні ознаки залиття із верхніх поверхів на площі приблизно 5 м2, плями були розміщені нерівномірно по краях коридору біля міжквартирних/міжкімнатних перегородок; -у с/в по всій площі стелі було виявлено плями, що мають характерні ознаки залиття із верхніх поверхів; -плями залиття були розміщені нерівномірно по краях ванної кімнати біля міжквартирних/міжкімнатних перегородок; -в нижній частині дверей с/в виявлено ознаки розмокання та деформації; -відійшла (піднялась) плитка на підлозі, на площі приблизно 3 м2; -на дверях кухні виявлено ознаки розмокання та деформації; -у житловій кімнаті залиті шпалери. З часом залиті меблі набули деформації. На думку суду, акти від 23 липня 2021 року відповідають вимогам закону, зокрема, пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. Зокрема, зазначені акти комісійного обстеження квартири складені за участю представників ОСББ «Брест-Литовське», яке, відповідно, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд; в актах зазначено дату, прізвища, ініціали та займані посади членів комісії, адресу квартир, відображено причини залиття, обсяг та перелік пошкоджень житлового приміщення. Акти підписаний всіма членами комісії. Тому, на думку суду, оскільки акти відповідають вимогам закону, факт залиття в ході судового розгляду не заперечений. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику квартири №214 від 12.08.2021 року, [PERSON] заподіяно збитків: 58\~186,00 грн. Згідно до Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] від 12.08.2021 року, [PERSON] заподіяно збитків: 34 727,00 грн. Згідно ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Такий же обов`язок на власників квартир покладено і п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Згідно ч.1\~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~ст. 61 цього кодексу. У силу ч. 1\~ст. 212 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~ Оскільки причиною затоплення квартир Позивачів є вина власника вище розташованої квартири [ADDRESS] , тобто Відповідача, який не надав доказів на підтвердження відсутності його вини в затопленні квартир позивачів, а також не спростував висновку звіту щодо розміру завданої шкоди, суд приходить до висновку про доведеність вимоги Позивачів щодо стягнення на користь [PERSON] - 58\~186,00 грн. та відповідно на користь [PERSON] - 34 727,00 грн. Згідно ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Статтею 23 ЦК України\~встановлено яку форму може набувати моральна шкода та в яких випадках вона може бути заподіяна особі, право на відшкодування якої особа має внаслідок порушення її прав. Частиною 2 цієї статті встановлено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з\~Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди»\~визначено поняття моральної шкоди. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 5 вказаної постанови обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Звертаючись до суду, позивачами в обґрунтуванні заподіяних їм з боку Відповідача моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн. для кожного, було зазначено про те, що внаслідок залиття було порушено звичайний спосіб їх життя та їх родини, мали місце негативний вплив на стан здоров`я, а моральні страждання, пов`язані із затопленням квартир, ремонт яких їм здійснювати самим, а також у не відшкодуванні з боку Відповідача у добровільному порядку понесених Позивачами збитків; в характері та тривалості їхніх немайнових витрат, часу та зусиль необхідних для захисту своїх прав; у необхідності в судовому порядку стягувати понесенні Позивачами збитки, де тривалість судового процесу також суттєво впливає на їхні душевні переживання. Згідно ч. 1\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до положень\~ст. 10 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог\~ст. 60 ЦПК України\~кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд погоджується із доводами Позивачів про перенесені ними моральні переживання внаслідок пошкодження їхнього майна, а тому враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнали позивачі, їх характеру, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди задовольнити повністю із відповідача на користь позивачів по 5 000,00 грн. В порядку ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути із відповідача на користь позивачів судовий збір по 515 грн (всього 1\~030 грн), а також витрати на правову допомогу по 4\~900 грн (всього 9 800 грн) , оскільки, стороною позивача було надано суду достатні докази на підтвердження фактичного понесення позивачем зазначених витрат. На підставі викладеного, та

Outcome: approved