Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

У вересні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина. 21.07.2021 року позивач звернувся до Шосткинської міської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому повідомили, що для прийняття спадщини йому необхідно звернутися за місцем реєстрації померлої в нотаріальну контору м. Києва, а саме за місце знаходження майна померлої матері. Нотаріус відмовився надавати постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій. 27 липня 2021 року позивач звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак постановою від 27.08.2021 року державного нотаріуса П`ятої київської державної нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] так як пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Померла [PERSON] є рідною матір`ю позивача. Покійна мала у власності квартиру [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 12.03.2010 року Відділом приватизації житла у правління з питань майна Подільської у м. Києві райдержадміністрації. Зазначив, що після смерті матері [PERSON] він знаходився в розпачі, є інвалідом третьої групи з дитинства, не працює, не отримує маленьку пенсію, поховання та поминальні дні лягли фінансовим тягарем на його плечі, не мав коштів приїхати до Києва. Крім того, у зв`язку з інвалідністю йому тяжко самостійно пересуватися, а знайти супроводжуючу особу для поїздки до Києва на той час він не міг. Також в зв`язку з великими темпами поширення в Україні короновірусної хвороби (Co VID-19) зокрема найбільшої кількості підтверджених випадків зареєстрованих у м. Києві, позивач боявся їхати до м. Києва, оскільки за станом здоров`я підпадає під категорію людей, які у разі захворювання мають великий ризик для життя. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.11.2021 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві, просив ухвалити відповідне рішення. Представник відповідача КМР в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки до суду не повідоми. Представник П`ятої київської державної нотаріальної контори в судове засіданні не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується актовим записом № 96 Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), яка доводилась позивачу рідною матір`ю. 27.07.2021 року позивач [PERSON] звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Однак, 16.10.2020 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] , так як [PERSON] пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що покійній на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 12.03.2010 року Відділом приватизації житла управління з питань майна Подільської у м. Києві райдержадміністрації належала квартира [ADDRESS] . Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] .. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved