Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-12 00:00:00

12.08.2022 року позивачка у порядку ч.2 ст.28 ЦПК України (як особа, на утриманні якої є малолітні діти), маючи статус внутрішньо переміщеної особи, звернулася до суду із заявою, в якій просила розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем та зареєстрований 01 грудня 2016 року виконавчим комітетом Червонодонецької селищної ради Балаклійського району Харківської області (актовий запис №46). У позовній заяві позивачка просила також залишити їй шлюбне прізвище « [PERSON] » та стягнути з відповідача сплачений нею при зверненні до суду судовий збір. Разом із позовною заявою 12.08.2022 року позивачка надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності та підтриманні позовних вимог. В обгрунтування позову було зазначено, що протягом останнього року шлюбні відносини сторін погіршилися, що призвело до втрати поваги один до одного та відсутності взаєморозуміння. Виявилося, що сторони мають діаметрально протилежні погляди на шлюб. Ухвалою судді від 12.09.2022 року провадження у справі було відкрито у спрощеному позовному провадженні, визначено строк для відповідача для подання відзиву, призначено справу у перше судове засідання (а.с.20-21). Судове засідання 10.10.2022 року не відбулося через знеструмлення будівлі суду та неможливістю суду технічно та процесуально слухати справу по суті, в результаті чого справа була відкладена. В той же час сторони до суду прибули та надали через канцелярію суду відповідні заяви. Відповідач надав заяву від 10.10.2022 року про слухання справи за його відсутністю та погодився із заявленими до нього позовними вимогами (а.с.25). Позивачка надала суду заяву від 10.10.2022 року, в якій повторно підтримала позовні вимоги та просила слухати справу за її відсутності, додатково змінила свою раніше висловлену на адресу суду позицію та просила залишити їй при розгляді справи по суті дошлюбне прізвище « [PERSON] » (а.с.26). У судове засідання 13.10.2022 року сторони не прибули, позицію по справі, висловлену у наданих суду заявах від 10.10.2022 року, не змінювали. Враховуючи, що сторони до суду не прибули, надавши згоду на розгляд справи у судовому засіданні без їх участі, при цьому відповідач визнав позовні вимоги, а позивачка наполягала на їх задоволенні, суд вважає за можливе розглянути справу у судовому засіданні без участі сторін та без фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 01.12.2016 року був укладений шлюб між позивачкою та відповідачем по справі, який був зареєстрований у виконавчому комітеті Червонодонецької селищної ради Балаклійського району Харківської області (актовий запис №46), що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Червонодонецької селищної ради Балаклійського району Харківської області 01.12.2016 року (а.с.4). Від шлюбних відносин сторони мають двох малолітніх дітей: сина - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] , виданого Первомайським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області (актовий запис №19 від 07.07.2017 року)(а.с.8) та доньку - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] , виданого Первомайським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (актовий запис №53 від 05.05.2020 року)(а.с.9). Відповідно до ч.1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей, створення позивачем фактично нової сім`ї та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до норм ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. При вирішенні справи по суті, суд приходить до думки, що зазначені позивачкою та визнані відповідачем підстави розірвання шлюбу знайшли своє підтвердження під час судового розгляду та повинні бути задоволені, оскільки шлюб існує формально та подальше примирення між сторонами неможливе, а його збереження суперечить інтересам сторін по справі. Виховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що сім`я розпалась остаточно, зберегти її не видається можливим, тому шлюб потрібно розірвати. Щодо зміни прізвища позивачки суд бере до уваги останню за часом позицію, висловлену позивачкою у своїй заяві від 10.10.2022 року, в якій вона бажала змінити своє прізвище на дошлюбне. Щодо стягнення з відповідача заявлених позивачкою судових витрат у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 992,40 грн., суд зазначає, що відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а згідно з ч.1 ст.142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином, в даній справі, враховуючи визнання позову відповідачем до початку вирішення справи по суті, позивачці слід повернути 50% сплаченого нею при зверненні до суду судового збору, що становить 496,20 грн., а з відповідача на її користь слід стягнути інші 50% сплаченого судового збору, що становить інші 496,20 грн. На підставі зазначеного та

Outcome: approved