Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] про оспорювання батьківства, в якій зазначив, що з 17.06.2017 вона зареєструвала шлюб з відповідачем . У зв`язку з тим, що взаємовідносини між сторонами не склалися, з 2018 року подружжя припинило шлюбні та сімейні відносини, а розірвали шлюб лише 01.12.2020. Позивачка [INFO] народила доньку [PERSON] . В зв`язку з тим, що народження дитини відбулося до спливу десяти місяців з моменту припинення шлюбу, батьком доньки відповідача в актовому записі про її народження було записано [PERSON] . Тобто запис про народження дитини повинен бути внесений на підставі ст.135 СК України, в зв`язку з чим вимушений звернутися до суду з відповідним позовом . \~ \~ \~ \~Представник позивача та позивач в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце його проведення, надали до суду заяву про слухання справи за їх відсутності позовні вимоги підтримують. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце його проведення. Надав до суду заяву про слухання справи за його відсутності, позов визнає повністю та не заперечує стосовно позову. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи Первомайського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Первомайськ Первомайського району Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в судове засідання не з`явився про день, час та місце слухання справи повідомлений вчасно, належним чином, надали до суду заяву про слухання справи за їх відсутності з позовними вимогами згодні. \~ \~ \~ \~Зі свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 20.02.2021 встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] у м.Первомайськ Миколаївської області, її батьками є батько- [PERSON] та мати [PERSON] ( а.с.9). \~ \~ \~ \~З актового запису про народження №57 від 20 лютого 2021 року встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] у м.Первомайськ Миколаївської області. Батьками дитини записані батьком [PERSON] , [INFO] , та матір`ю [PERSON] , [INFO] . Відомості про батька до актового запису внесені відповідно до ст.122 СК України . \~ \~ \~ \~Рішенням Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 01.12.2020 розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] ( а.с.10). \~ \~ \~ \~З довідки голови квартального комітету від 30.09.2021 встановлено, що [PERSON] , яка зареєстрована за адресою [ADDRESS] , не проживає з [PERSON] з 2018 року ( а.с. 11). \~ \~ \~ \~З довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні від 30.09.2021 встановлено, що до складу сім`ї [PERSON] , яка зареєстрована за адресою [ADDRESS] , проживають батько - [PERSON] 1968 року народження, мати - [PERSON] 1965 року народження, донька [PERSON] 2021 року народження ( а.с. 12). \~ \~ \~ \~З довідки про отримання допомоги від 20.04.2021 №2795/04.2-06 встановлено, що [PERSON] з 01.03.2021 по 28.02.2024 отримує допомогу при народженні дитини ( а.с.13). \~ \~ \~ \~Зі змісту закордонного паспорту на ім`я [PERSON] від 22.11.2018 номер паспорта [NUMBER] запис 19911201-02161 встановлено, що [PERSON] виїхала за кордон 19.09.2019 у Республіку Польщі. Також відповідачці видана посвідка на тимчасове проживання у Польщі 26.06.2020 та дійсна до 12.07.2022 (а.с.14, 94-103). \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що свідоцтво про народження дитини преподобної [PERSON] [INFO] , видане на території України 20 лютого 2021 року, що вказує на її перебування на момент народження дитини в Україні. Також доказів, що позивачка і відповідач у період зачаття дитини не могли перебувати разом та перебували за кордоном, суд не знайшов, так як відбуття за кордон позивачки не є достатнім для встановлення відсутності кровного споріднення між сторонами, які перебували в шлюбі. Визнання позову відповідачем для цих правовідносин не є підставою для задоволення позовних вимог, так як воно суперечить закону ч.2 ст.136 Сімейного кодексу України, а саме не доведена відсутність кровного споріднення. Також виключення відомостей про батьківство відповідача порушує і права дитини, яка має право мати батьків, а також в подальшому забезпечуватиме захист і майнових та немайнових прав дитини. Формальний підхід до даного виду правовідносин судом є неможливий, а визнання позову відповідачем є не достатнім для його задоволення. \~ \~ \~ \~Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України). \~ \~ \~ \~Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. \~ \~ \~ \~Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). \~ \~ \~ \~Таким чином, висновок судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. \~ \~ \~ \~Учасниками справи клопотань про призначення судово-генетичної експертизи не надавалося, суд неодноразово у зв`язку із цим відкладав судові засідання щоб надати можливість заявити таке клопотання. \~ \~ \~ \~Зокрема у подібному спорі до аналогічного висновку і дійшов Верховний Суд у постанові від 06 квітня 2021 року у справі № 676/1200/20. \~ \~ \~ \~Оскільки достатніх належних та допустимих доказів щодо відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком дитини, та дитиною матеріали справи не містять, суд доходить до висновку про відмову у позові. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, відповідно до ст.122, 136 СК України, ст.ст. 4, 12, 43, 49, 141, 200, 206, 259, 263, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

Outcome: dismissed