Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Бродівського районного суду Львівської області з позовною заявою до відповідача [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Бродівська міська рада Львівської області, Золочівський районний нотаріальний округ приватний нотаріус Матіяш Галина Петрівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини у зв`язку з пропущенням строку з поважної причини. Вимоги мотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить: земельна ділянка площею 0.06 га. що знаходиться за адресою [ADDRESS] (колишня назва - [ADDRESS] ) та будинок, житловою площею 88 кв.м. що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (колишня назва - [ADDRESS] ). Згідно з\~заповітом,\~складеним 08.09.2014\~року та\~посвідченим Приватним\~нотаріусом Бродівського\~районного нотаріального\~округу Львівської\~області Матіяш\~Галиною Петрівною,\~все своє\~майно,\~де б\~воно не\~було і\~з чого\~б воно\~не складалося,\~і взагалі\~все те,\~що належатиме\~на день\~смерті [PERSON] ,\~вона заповідає\~внуку [PERSON] . Однак, позивач наголошує, що обов`язкова частка у спадщині визначається незалежно від змісту заповіту у розмірі половини частки, яка належала б кожному із спадкоємців у разі спадкування за законом. З огляду на це позивачка мала б успадкувати за законом 1/2 частки спадкового майна після смерті матері. На момент смерті матері [PERSON] позивач перебувала за кордоном і не мала можливості прийняти спадщину через велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна тому не мала змоги приїхати, для того, щоб вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини та відповідно прийняти спадщину. Просила визначити додатковий строк, терміном на два місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився. Представник відповідача\~ адвокат\~Сиротюк Р.\~М.\~в судове\~засідання не\~з`явився,\~ подав\~суду заяву\~про розгляд\~справи за\~його відсутності,\~у задоволенні\~позовних вимог\~просить відмовити\~повністю,\~оскільки позивачем не надано жодного належного доказу, яким вона обґрунтовує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Бродівська міська рада Львівської області та приватний нотаріус Матіяш Галина Петрівна в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Суд розглянув справу без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що відповідає положенням частини 2 статті 247 ЦПК України. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, на підставі доказів, наявних в матеріалах справи. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до свідоцтва про смерть, [INFO] померла [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 167 (а.с. 56). Згідно до свідоцтва про народження батьками [PERSON] значаться [PERSON] та [PERSON] (а.с. 52). Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, про що зроблено відповідний актовий запис № 72 (а.с. 54). Судом встановлено, що відповідно до заповіту, складеного 08.09.2014 року та посвідченого Приватним нотаріусом Бродівського районного нотаріального округу Львівської області Матіяш Галиною Петрівною, все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме на день смерті [PERSON] , вона заповідає внуку [PERSON] ( а.с. 68). 01.09.2015 року приватним нотаріусом Матіяш Г.П. зареєстровано спадкову справу після смерті [PERSON] , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 41369746 від 01.09.2015 року (а.с. 69). Приватним нотаріусом Матіяш Г.П. 14 лютого 2022 року відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею строк на прийняття спадщини пропущено ( а.с.70). Відповідно до ст. 1220, 1270, 1296 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 3.2 Глави 10, п. 3 гл. 13, гл. 14 розділу 2 Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акту має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ст. 34 ЗУ « Про нотаріат»,\~нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: 1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); 2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна; 3) видають свідоцтва про право на спадщину, тощо. Стаття 63 ЗУ « Про нотаріат», проголошує, що Нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно дост.66 ЗУ «Про нотаріат», на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України. Стаття 67 ЗУ « Про нотаріат» проголошує, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Спадкоємці, які пропустили строк для прийняття спадщини, можуть бути за згодою всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину, включені до свідоцтва про право на спадщину як такі, що прийняли спадщину. Така згода спадкоємців повинна бути викладена у письмовій формі і подана нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування до видачі свідоцтва про право на спадщину. Звертаючись до суду з позовом, позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що з 16.08.2015. у неї не було можливості подати заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Сам факт перебування позивача тривалий час за межами України, факт проживання за межами України, сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки це не позбавляє можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою. Крім зазначеного, вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України. Мають бути відповідні докази, які підтвердять поважну причину неможливості з`явитись до цих установ (постанова Верховного Суду від 12.04.2021 року у справі № 589/1863/13-ц). Відповідно до відповіді Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26) від 17.09.2022 року зазначено, що [PERSON] , [INFO] , в період з 17.09.2017р. по 17.09.2022 року здійснила 6 в`їздів на територію України. (Інформація про перетини кордону України [PERSON] з 15.09.2015р. по 16.09.2017 року є недоступною, оскільки відповідно до п.29 Положення про базу даних "Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України" у базі даних осіб, щодо відомостей про громадян України , іноземців та осіб без громадянства зберігається протягом п`яти років. Виходячи з вищенаведеного, пропуск позивачем (спадкоємцем) строку для прийняття спадщини стався без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви та не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. З цих підстав у задоволенні позову слід відмовити. На підставі ст. 1220, 1270, 1272,1276 ЦК України,

Outcome: dismissed