Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-05 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просила визнати недійсним спадковий договір укладений між [PERSON] та [PERSON] 13 травня 2014 року, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я., зареєстрований в реєстрі за № 4539. В обгрунтування позовних вимог щодо визнання недійсним договору позивач посилається на те, що [PERSON] на момент укладання договору не усвідомлювала значення своїх дій та відповідачем не виконувався в належний спосіб договір. Ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 01.09.2017 року відкрито провадження у справі. 15.08.2018 року прийнято уточнену позовну заяву. Ухвалою суду від 26.11.2018 року витребувано з психіатричного диспансеру Житомирської обласної психіатричної лікарні №1 контрольну карту диспансерного нагляду [PERSON] , [INFO] , інформацію про звернення [PERSON] до психіатричного диспансеру Житомирської обласної психіатричної лікарні № 1 до 01 січня 2015 року; інформацію про результати огляду [PERSON] лікарем психіатром 12 жовтня 2016 року за заявкою дільничного терапевта поліклініки ЦМЛ № 2. Крім того, витребувано з Комунальної установи Центральна міська лікарня №2 м. Житомира оригінал медичної картки амбулаторного хворого [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 29.01.2019 року \~у справі призначено судово-психіатричну експертизу. 13.03.2019 року до суду надійшов лист експертної установи про необхідність представлення всієї медичної документації на [PERSON] , починаючи з 2012 року і до дня смерті, в оригіналах, для виконання судової експертизи. Ухвалою від 19.04.2019 року витребувано з Комунального підприємства «Лікарні №2» Житомирської міської ради оригінал історії хвороби (іншої медичної документації) [PERSON] , 1924 року народження за період з 2012 року та до дня смерті [INFO] та витребувано з Житомирського психоневрологічного диспансеру оригінал історії хвороби (іншої медичної документації) [PERSON] , 1924 року народження за період\~з 2012\~року та до дня смерті [INFO] . \~ \~ \~ \~Ухвалою від\~11.07.2019 направлено справу № 295/9581/17, оригінал медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] , 1924 року народження до Житомирської обласної\~психіатричної лікарні\~№1, для проведення судово-психіатричної експертизи, призначеної відповідно до ухвали суду від 29.01.2019 року. 22.10.2019\~за клопотанням\~експерта витребувано\~ з Комунального підприємства «Лікарня №2 ім. В.П.Павлусенка» Житомирської міської ради оригінал медичної карти амбулаторного хворого №3695 заведеної в КУ ЦМЛ №2 відносно хворої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 25.11.2019\~року направлено справу для проведення експертизи до еспертної установи. 25.05.2020 року після проведення експертизи поновлено провадження у справі. Ухвалою від 14.12.2020 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про призначення повторної судово-психіатричної експертизи в справі. 05.04.2021 року від представника позивача -адвоката Соломонюка С.А. надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, оскільки позивач [PERSON] померла [INFO] . Ухвалою Богунського\~районного суду\~м.Житомира\~від 05.04.2021\~зупинено провадження\~у справі\~ до\~27.09.2021 р. \~ \~ \~ \~28.09.2021 р. витребувано з Житомирської державної нотаріальної контори матеріали спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та\~витяг з\~спадкового реєстру. 02.11.2021 року Житомирською державною нотаріальною конторою надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, згідно якої спадкову справу до майна [PERSON] заведено приватним нотаріусом Товянський С.Я. 30.11.2021\~р.\~витребувано у\~приватного нотаріуса\~Товянського С.Я.\~ належним\~чином засвідчену\~копію матеріалів\~спадкової справи,\~заведеної до\~майна [PERSON] ,\~яка \~померла [INFO] . 17.05.2022 р. залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа- Приватний\~нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославович про визнання недійсним спадкового договору правонаступника позивача [PERSON] [PERSON] . В судових засіданнях позивач та його представник позовну заяву підтримали просили задовольнити з підстав викладених в позові. Відповідач та її представник заперечували щодо задоволення позову, при ухваленні рішення просили врахувати висновок експерта. Відповідач, зазначила, що додержувалась виконання спадкового логовору, однак починаючи з 02.08.2016 року [PERSON] та [PERSON] не допускали відповідача до виконання умов договору. З даного приводу відповідач зверталась до правоохоронних органів. Пояснила, що [PERSON] під час укладання спадкового договору і в подальшому під час виконання його умов перебувала в адекватному стані, розуміла значенння своїх дій. \~ \~ \~ \~ В судовому засіданні було допитано ряд свідків, які зазначили: \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] , яка є сусідкою спадкодавця повідомила, що сестри [PERSON] та [PERSON] сварились поміж собою. [PERSON] хотіла спадщину, тому домовилась з [PERSON] , про що в подальшому уклали договір. [PERSON] водила [PERSON] по вулиці, щоб всі бачили що доглядає. Ковальська втікла до сестри та племінниці [PERSON] , оскільки була голодна та грязна. Два роки до смерті свідок розмовляла [PERSON] , стання була адекватна. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] ,\~який є\~сусідом спадкодавиці\~повідомив,\~що в\~2016\~році [PERSON] \~вийшла до\~калітки та\~була вся\~в язвах,\~спитала хто\~він,\~оскільки не\~впізнала його. До спілкування з відповідачем була адекватна. Приходив, допомагав підняти [PERSON] , остання впала з ліжка і кляла [PERSON] . \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] племінниця спадкодавиці та донька [PERSON] пояснила, що [PERSON] встановила високий паркан і перестала пускати до [PERSON] свідка та сестру- [PERSON] , в зв`язку з чим останні пішли до поліції, там дізнались про спадковий договір. Після звернення в поліцію відповідач стала пускати їх в будинок [PERSON] [PERSON] годувала [PERSON] після чого остання весь час спала. [PERSON] просила свідка та її матір доглядати за нею. Свідок неодноразово бачила у спадкодавиці синяки. [PERSON] торгувала, тому часу на [PERSON] у неї не було, остання не мила, не кормила, спадкодавиця спала на діряві простині, сидила постійно під замком. Відповідач забирала гроші [PERSON] , казала що збирає для проведення води та на гроб. Коли [PERSON] дізналась що [PERSON] померла, прийшла і сказала, що має займатись її похованням. За життя [PERSON] мала проблеми з головою, свідок її возила до лікаря у психлікарню. [PERSON] стала почувати себе погано після спілкування [PERSON] . \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] сусід та лікар [PERSON] зазначив, що в нього обслуговувалось дві сестри [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] була нормальною, адекватною людиною, проте скаржилась на біль у серці та суглобах, мала непогану пам`ять. До [PERSON] його викликала 2-3 рази ТерешукГ.М. Один раз лікаря виккала її сестра. Свідок [PERSON] яка є родичкою позивача пояснила, що за [PERSON] доглядала [PERSON] . Свідок приходила відвідувати спадкодавицю 1-2 рази на тиждень, та бачила, що відповідач доглядала за [PERSON] , а саме мила її, прибирала в будинку, готувала їжу, приводила на прохання спадкодавиці священника, він просив її примиритись з сестрою. Під час спілкування з [PERSON] , остання завжди її впізнавала, вела себе адекватно, задавала запитання та відповідала логічно та послідовно. Коли [PERSON] забрала до себе сестра, свідка перестали пускати для відвідин і майже 9 місяців остання дізнавалась про стан [PERSON] у листоноші. Свідка та [PERSON] не пускали на поховання [PERSON] .. Спадкодавиця завжди хвалила [PERSON] . Свідок [PERSON] знайомий спадкодавиці, проживав у останьої на квартирі протягом 2009-2012 р. в період сесій. Свідок зазначив, що [PERSON] привозила воду, їжу, прибирала в будинку, їздила з спадкодавицею до лікаря, на базар, садила та сапала картоплю. Пояснив, що спадкодавиця взяла на проживання його і ще одного хлопця- студента, спілкувалась з ними, разом дивились футбол, розпитувала про батьків, брата, пригощала солодощами. Голодна не була, завжди була в адекватному стані. [PERSON] завжди була одягнута охайно, гігієна понад усе, маленькі речі прала сама, великі [PERSON] . Поруч проживала сестра [PERSON] і племінниця [PERSON] відносини були не позитивні, сварились, не розмовляли між собою по 2 місяці. Свідок [PERSON] сусід спадкодавця пояснив, що [PERSON] товаришувала з його мамою. Йому відомо, що за спадкодавицею доглядала [PERSON] з 2011 року. Весною 2016 року племінниця почала скандалити, що [PERSON] все не так робить. [PERSON] завжди була накормлена, чиста, з [PERSON] їздила на базар, ходила до лікаря, все пам`ятала, розуміла значення своїх дій. В будинку було чисто, бідненько, але зі вкусом. З травня 2016 року свідок був позбавлений можливості спілкуватись з [PERSON] , оскільки були змінені замки. Пояснив, що у сестри та племінниці [PERSON] проявилась любов, коли справа дійшла до спадщини знайшлись спадкоємці. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] сусід спадкодавиці, пояснив, що [PERSON] тривалий час доглядала за [PERSON] , гуляла з нею, останння була адекватною, [PERSON] привозила її до себе додому на машині, приносила їжу, займалась городом. Сестри ходили по різні боки, відносини були не дружні. [PERSON] намагалась поховати [PERSON] , але її не давали такої можливості. Свідок [PERSON] сусідка спадкодавиці пояснила, що знала [PERSON] як добру та чуйну людину. Коли остання стала старшою, то попросила [PERSON] доглядати за нею: поліклініка, прибрати, попрати, приготувати їжу. [PERSON] прибігала до свідка за аппаратом для вимірювання тиску [PERSON] .. Неодноразово свідок чула сварки між [PERSON] та племінницею [PERSON] . [PERSON] шила на швейні машині, все розуміла, мала нормальну пам`ять, любила говорити про політику. Свідок [PERSON] сусідка спадкодавиці, зазначила, що [PERSON] дуже гарно доглядала [PERSON] - як маму. З серпня 2016 року до [PERSON] не пускала її сестра [PERSON] , ні свідка , ні [PERSON] . \~ \~ \~ \~ Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або законом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Статтею 1302 ЦК України передбачено, що за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Спадковий договір укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, а також державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України (стаття 1304 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 1305 ЦК України набувач у спадковому договорі може бути зобов`язаний вчинити певну дію майнового або немайнового характеру до відкриття спадщини або після її відкриття. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 13.05.2014 року між [PERSON] та [PERSON] укладений спадковий договір, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. ( а.с. 5). \~ \~ \~ \~ [PERSON] є сестрою [PERSON] та матір"ю [PERSON] , що не заперечувалось сторонами по справі. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недотримання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена ??законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такої правочину недійсним судом не вимагається. \~ \~ \~ \~Як роз`яснив пленум Верховного Суду України у п. 28 своєї Постанови № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» спадковий договір може бути визнано недійсним із підстав, визначених нормами глави 16 ЦК . \~ \~ \~ \~Вимогу про визнання недійсним спадкового договору може бути заявлено як відчужувачем та набувачем, так і іншою заінтересованою особою. У разі пред`явлення позову особою, яка не є стороною спадкового договору, необхідно перевіряти, які права та охоронювані законом інтереси цієї особи порушено (стаття 4 ЦПК). \~ \~ \~ \~ [PERSON] є сестрою [PERSON] та за відсутності спадкоємців першої черги мала б право на спадкування після смерті останньої, тому суд приходить до висновку про право [PERSON] на звернення до суду з позовом щодо визнання спадкового договору недійсним. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1308 ЦК спадковий договір може бути розірвано на вимогу відчужувача або набувача. За змістом цього правила інші особи, у тому числі спадкоємці відчужувача, не можуть пред`являти вимоги про розірвання спадкового договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень пленуму Верховного Суду України у абзаці 4 п. 7 Постанови № 9 від 06.11.2009 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам необхідно враховувати, що виконання чи невиконання сторонами зобов`язань, які виникли з правочину, має значення\~лише для\~визначення наслідків\~його недійсності,\~а не\~для визнання\~правочину недійсним. У разі якщо правочин ще не виконаний, він є таким, що не створює жодних юридичних наслідків (частина перша статті 216 ЦК ( 435-15 )). \~ \~ \~ \~Саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено недійсний правочин. \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою-третьою, п`ятою статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Договір дарування вважається укладеним, якщо сторони мають повну свідому уяву про предмет договору та досягли згоди про всі його істотні умови. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 225 ЦК України передбачено, що правочин, який дієздатна особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а у разі її смерті за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені. \~ \~ \~ \~Підставою для визнання правочину недійсним на підставі, яка передбачена зазначеною нормою, повинна бути встановлена судом неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. \~ \~ \~ \~Правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала у такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). \~ \~ \~ \~Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 182/6521/16 (провадження № 61-1461св21). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Тобто, для визнання правочину недійсним необхідна наявність факту, що особа саме у момент укладення договору не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Для встановлення психічного стану спадкодавця в момент складання заповіту (укладення спадкового договору), який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, судом була призначена посмертна судово-психіатрична експертиза. \~ \~ \~ \~Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 08 квітня 2022 року у справі № 554/7289/19 (провадження № 61-13635св21). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Психічний стан особи може бути підтверджений саме судово-психіатричною експертизою, яка і є допустимим доказом у встановленні спірних обставин. \~ \~ \~ \~Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 755/16032/15-ц (провадження № 61-18092св21). \~ \~ \~ \~Тлумачення наведених вище норм права дає підстави для висновку, що для визнання правочину недійсним на підставі, передбаченій частиною першою статті 225 ЦК України, може бути лише абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. \~ \~ \~ \~Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2019 року в справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19). \~ \~ \~ \~Зі змісту висновку судово-психіатричного експерта № 110-2020 від 12.03.2020 року вбачається, що [PERSON] , 1924 р.н., станом на 13.05.2014 р. хронічним психічним захворюванням, недоумством або будь-яким іншим психічним розладом не страждала. У комісії немає підстав вважати, що [PERSON] на момент укладання спадкового договору 13.05.2014 р. не могла б розуміти значення своїх дій та керувати ними. Висновок експертизи № 110-2020 від 12.03.2020 року стосується стану особи саме на момент вчинення правочину. Висновок експертизи є категоричним та не ґрунтується на припущеннях. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Доказами є будь-які дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). \~ \~ \~ \~У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~Під час судового розгляду справи було допитано ряд свідків, жодний з яких не зазначив, що [PERSON] на час укладання спірного договору не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними. \~ \~ \~ \~ Щодо посилань позивача на невиконання відповідачем умов договору. \~ \~ \~ \~За змістом статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Статтею 1308 ЦК України зазначено, що спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувача у разі невиконання набувачем його розпоряджень. За змістом цього правила інші особи, у тому числі спадкоємці відчужувача, не можуть пред`являти вимоги про розірвання спадкового договору. \~ \~ \~ \~Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявність її вини (умислу чи необережності), якщо інше не встановлено договором чи законом. Особа є невинною, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання, а тому підставою для визнання його недійсним та/або припинення є належні та допустимі докази його невиконання. \~ \~ \~ \~Посилання позивача на невиконання відповідачем умов договору не може свідчити про його недійсність, крім того з пояснень свідків вбачається, що невиконання умов договору [PERSON] в період з серпня 2016 року і до дня смерті [PERSON] стали неможливими з незалежних від неї дій та остання вживала всіх заходів для належного виконання зобов"язання. Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. При вирішенні даного спору суд виходить з того, що позивач на виконання своїх процесуальних обов`язків, передбачених статтями 12, 81 ЦПК України, не надала належні та допустимі докази того, що [PERSON] на час укладення оспорюваного правочину була абсолютно неспроможна розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. Установивши, що висновок посмертної судово-психіатричної експертизи № 110-2020 від 12.03.2020 року є належним та допустимим доказом доведеності факту, що у момент підписання договору, [PERSON] була абсолютно спроможна розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними, вищевказаний висновок узгоджується з іншими матеріалами справи, поясненнями свідків з показів яких вбачається, що спадкодавець не виявляла ознак тяжких психічних розладів або захворювань на час укладання спадкового договору, та на час підписання договору в повній мірі могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, висновок експерта є є чітким, зрозумілим, категоричним, не ґрунтується на припущеннях, встановлює абсолютну спроможність спадкодавця на укладення спірного правочину, що є підставою для відмови в задоволенні позову про визнання спадкового договору недісним.

Outcome: dismissed