Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Гайворонської міської ради звернувся до Гайворонського районного суду Кіровоградської області в порядку цивільного судочинства з позовом до\~ [PERSON] про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок кримінального правопорушення. Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що Голованівською окружною прокуратурою здійснювалось процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження № 12022121240000054 від 10.06.2022 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 249, ч. 1 ст. 345 КК України. В подальшому, вироком Гайворонського районного суду від 01.08.2022 (судова справа №385/643/22) [PERSON] визнано винним за ч.1 ст.249, ч.1 ст.345 КК України. Вчинений відповідачем незаконний вилов риби завдав шкоди довкіллю, порушив встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища та порушив інтереси держави. Відповідачем завдано шкоду в сумі 211327 грн., яка добровільно не відшкодована. Просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, завдану злочином - незаконним виловом риби, у розмірі 211327 грн. на розрахунковий рахунок Гайворонської міської ради. У судове засідання представники Державної екологічної\~інспекції Придніпровського\~округу (Дніпропетровська\~та Кіровоградська\~області)\~та Гайворонської\~міської ради не з`явилися. Про час, день та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Направили до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують. Прокурор в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив суд їх задовольнити. У судове засідання відповідач не з`явився. Направив до\~суду клопотання про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги визнає повністю, погоджується на сплату шкоди. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Вислухавши доводи прокурора, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, судом встановлено наступне. Голованівською окружною прокуратурою здійснювалось процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження № 12022121240000054 від 10.06.2022 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 249, ч. 1 ст. 345 КК України (а.с. 23-25). Вироком Гайворонського районного суду від 01.08.2022 (судова справа №385/643/22) [PERSON] визнано винним за ч.1 ст.249, ч.1 ст.345 КК України (а.с. 15-22). Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчиненні вони цією особою. Аналогічна позиція вказана і у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» та п.4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 №4. Таким чином, відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок Гайворонського районного суду від 01.08.2022 у справі №385/643/22 відносно [PERSON] , є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалений вирок, зокрема, позову про відшкодування шкоди, завданої злочином. Вчинений відповідачем незаконний вилов риби завдав шкоди довкіллю, порушив встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища та порушив інтереси держави. Внаслідок умисних незаконних дій [PERSON] державі в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) заподіяно майнову шкоду у розмірі 211327 гривні, яка розрахована відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ № 1039 від 06.10.2021) «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (а.с. 31). Відповідачем завдано шкоду в сумі 211327 грн., яка добровільно ним не відшкодована. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно із ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 4-5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Стаття 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України. Стаття 25 Закону України «Про тваринний світ» дає визначення рибальства як добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно Закону України «Про тваринний світ» та інших законів. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки (активна або пасивна); б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вина заподіювача шкоди. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Порядок розподілу платежів між державним та місцевим бюджетом, які зараховано на аналітичні рахунки відкриті у Казначействі України та Головних управліннях Казначейства, врегульовано Порядком казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №43 від 29 січня 2013 року. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на Спеціальний фонд Гайворонської міської ради, на території якої здійснено незаконний вилов риби, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України. Вказана позиція узгоджується з висновками ВС викладеними у постанові від 27.06.2018 по справі 364/1080/16. Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому враховуючи, що вина [PERSON] у заподіянні шкоди державі є доведеною, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди підлягають задоволенню. Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати покладаються на відповідача у разі задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved