Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-10 00:00:00

Адвокат Орендарчук Валентина Олександрівна звернулася в суд в інтересах [PERSON] з позовом до Славутської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обгрунтування позову зазначено, що [INFO] померла мати [PERSON] [PERSON] , [INFO] , яка проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] , яку спадкодавець фактично успадкувала після смерті своїх батьків, оскільки була зареєстрована з ними на день їх смерті, проте не оформила своїх спадкових прав. Як зазначає позивач нещодавно їй випадково стало відомо про смерть її матері [PERSON] і оскільки вона являється єдиним спадкоємцем після її смерті, вона має право на спадщину після смерті матері. Для оформлення своїх спадкових прав [PERSON] звернулася із заявою до нотаріуса, але отримала відповідь, що вона позбавлена можливості отримати спадщину після смерті своєї матері, оскільки із заявою до нотаріуса вона звернулася після спливу 6-ти місячного строку. Крім того, як зазначає позивач, нещодавно вона випадково натрапила на оголошення, розміщене на офіційному сайті м. Славута, в якому була наступна інформація: «Славутська міська рада повідомляє, що до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області готуються документи для подання заяви про визнання спадщини відумерлою після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] , померлого [INFO] , які проживали за адресою: [ADDRESS] . У разі наявності спадкоємців вищевказаних померлих осіб, просять повідомити міську раду. Оскільки [PERSON] була рідною бабою [PERSON] , то відповідно і мала право на спадкування майна, яке залишилося після її смерті. Позивач не могла раніше дізнатися про смерть її матері, оскільки [PERSON] була позбавлена батьківських прав у відношенні [PERSON] . За таких обставин [PERSON] звернулася до суду та просить визнати їй додатковий строк в 5 місяців для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . 20.09.2022 року по даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання по даній справі призначено на 11.10.2022 року на 14.30 годину. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Орендарчук Валентина Олександрівна в підготовче судове засідання не з`явилися, але надіслали заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримують в повному обсязі з підстав зазначених у позові, просять суд справу розглядати за їх відсутності. Представник відповідача в підготовче судове засідання також не з`явився надіславши до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнає повністю, не заперечує проти задоволення позовних вимог та просив суд справу розглянути за відсутності представника відповідача. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч. 4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. В підготовче засідання представник відповідача подав заяву в якій вказав, що заперечень проти позову не має. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження. Таким чином суд, приймаючи до уваги заяву позивача та його представника, заяву відповідача дослідивши надані докази, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від, виданого Переролівською сільською радою Білогірського району Хмельницької області, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Матір позивача, [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Славутським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському району Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) (.а.с.7). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, що підтверджується відповіддю нотаріуса від 27.09.2022 № 226/01-16 та інформаційною довідкою зі спадкового реєстру від 26.08.2022 (а.с. 8, 9). Окрім того, із відповіді нотаріуса від 27.08.2022 № 193/01-16 вбачається, що ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини або відмови від її прийняття до 6 місяців в нотаріальну контору не звертався. Оскільки [PERSON] не проживала разом із спадкодавцем у спадковому будинку, вона вважається такою, що спадщину не прийняла. Оскільки спадкоємець пропустила вказаний строк для прийняття спадщини, їй необхідно звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини по місцю знаходження спадкового майна (а.с. 8). Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд враховує наступне. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. [PERSON] не проживала із спадкодавцем, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , але пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до\~статті 63 Закону України «Про нотаріат»,\~нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Чинне законодавство України не містить визначення поняття «поважні причини» та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, необізнаність спадкоємця про відкриття спадщини може бути визнано поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Як видно із рішення Білогірського районного суду Хмельницької області від 13.09.2006 року, [PERSON] визнано безвісно відсутньою. Окрім того, за рішенням Білогірського районного суду від 10.06.2007, [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно доньки [PERSON] (а.с. 11, 12). Окрім того, згідно довідки Славутської міської ради від 27.09.2022 № 3259/2613, [PERSON] станом на день смерті [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , одна. На підставі викладеного суд вважає причини пропуску строку прийняття спадщини [PERSON] після смерті матерів [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, зважаючи на те, що позивач з об`єктивних причин не знала про смерть матері, оскільки із спадкодавцем не проживала, [PERSON] була позбавлена батьківських прав відносно позивачки [PERSON] . Про смерть матері [PERSON] дізналася із повідомлення на офіційному сайті м. Славута про розшук спадкоємців після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкоємцем якої була [PERSON] . Таким чином, вказані обставини є об`єктивними та істотними перешкодами для реалізації права позивача на спадкування після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved