Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-11 00:00:00

04.07.2022 [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку (зареєстрований судом 07.07.2022), мотивуючи тим, що [INFO] померла його донька - [PERSON] , [INFO] , після смерті якої залишилась спадщина у вигляді земельних ділянок розміром 0,2283 га, розміром 0,0827 га та розміром 0,1147 га, які знаходяться по [ADDRESS] . Після смерті дочки він є спадкоємцем першої черги по закону. 23 червня 2022 року він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та отримав роз`яснення про необхідність звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Однак, він пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через карантинні обмеження, які були встановлені в країні та світі, він намагався уникати громадських скупчень та сподівався на закінчення карантинних обмежень, що дасть йому безперешкодне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах встановленого строку, тому, просив визначити йому додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . 11.07.2022 судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 11.07.2022 судом постановлено ухвалу про витребування у приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Озадовської Олени Миколаївни належним чином завіреної копії спадкової справи з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . 29.07.2022 приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Озадовська О.М. подала до суду повідомлення про неможливість виконання ухвали суду від 11.07.2022, в зв`язку з тим, що спадкова справа щодо майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилася. 17.08.2022 позивач подав до суду заяву, про зміну підстав позову, в якій, крім зазначених у позовній заяві обставин справи, вказує на те, що вже багато років страждає на серцеві захворювання і перебуває на обліку у лікаря кардіолога, з 22.07.2021 по 30.07.2021, з 08.11.2021 по 18.11.2021 перебував на стаціонарному лікуванні, що фактично призвело до пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Тому, враховуючи, вказані поважні причини пропуску строку встановленого для прийняття спадщини, просив визначити йому додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . 23.08.2022 судом прийнято до розгляду заяву позивача від 17.08.2022, закрито підготовче провадження і призначено справу до розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, представник позивача - адвокат Закаблук Л.О. подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримує повністю, просила позов задовольнити та не заперечувала проти прийняття заочного рішення у справі. Представник відповідача - Маловільшанської сільської ради у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, заяви з процесуальних питань та відзив на позовну заяву до суду не подав. За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ст. 280 ЦПК України суд постановив провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Також, згідно із ч.1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до вимог ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована та проживала до дня смерті за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується матеріалами справи (а.с. 7,12). Також, встановлено, що позивач - [PERSON] , [INFO] , є батьком померлої [INFO] [PERSON] , та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено матеріалами справи (а.с. 4,8). Згідно державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯД №652175, державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯД №652176, державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯД №652177 (а.с.9-11), за [PERSON] зареєстровано право власності на земельні ділянки площею 0,0827 га, 0,2283 га, 0,1147 га відповідно, які знаходяться по [ADDRESS] . З роз`яснення приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Озадовської Олени Миколаївни від 23.06.2022 (а.с. 6), вбачається, що на звернення [PERSON] щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , приватним нотаріусом було роз`яснено про необхідність звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки спадкоємець заяву про прийняття спадщини у визначений шестимісячний строк не подав та на день смерті не був зареєстрований разом із померлою за однією адресою. Позивач в підтвердження вимог посилається на те, що він з поважних причин пропустив строк звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки він хворів, що підтверджується випискою №6304 від 18.11.2021 та випискою №3901 від 31.07.2021 (а.с. 38,39), з яких вбачається, що позивач з 22.07.2021 по 30.07.2021 перебував на стаціонарному лікуванні у КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня №1» та у період з 08.11.2021 по 18.11.2021 перебував на стаціонарному лікуванні у КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня №1». Також, судом приймається до уваги, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 (зі змінами) з 12.03.2020 на усій території України було встановлено карантин, який рішенням уряду неодноразово було продовжено зі встановленням певних обмежень. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: "Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem", яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року). Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої [INFO] [PERSON] , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили.

Outcome: approved