Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-29 00:00:00

Позивач звернулася\~до суду\~з позовом\~до [PERSON] \~про розірвання\~шлюбу,\~мотивуючи позовну\~заяву тим,\~що 09.09.2017\~року сторони\~зареєстрували шлюб\~у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено відповідний актовий запис №2500. Від шлюбу\~сторони мають\~неповнолітню дитину - дочку [PERSON] , [INFO] . Спільне життя у сторін не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними та різних поглядів на сімейні відносини та обов`язки, внаслідок чого шлюб існує формально. Сторони з липня 2022 року проживають окремо. В судове засідання позивач не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просила розглядати справи у її відсутність. Також зазначила,\~що позовні\~вимоги підтримує\~в повному\~обсязі та\~просить їх\~задовольнити.\~Терміну на\~примирення просила\~не надавати. Після розірвання шлюбу просила змінити прізвище на « [PERSON] ». Відповідач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій зазначив, що просить справу розглядати у його відсутність та проти задоволення позову не заперечує. Також просив терміну на примирення не надавати. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав. Матеріалами справи встановлено, що 09.09.2017 року сторони зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено відповідний актовий запис №2500 (а.с. 5). Після укладення шлюбу позивач змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ». Від шлюбу\~сторони мають\~неповнолітню дитину - дочку [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). Спільне життя у сторін не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та обов`язки. Шлюб існує лише формально, а тому збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Виниклі правовідносини регулюються ст.ст. 110, 112 СК України. За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи, що позивач виявила таке бажання, суд вважає за можливе відновити їй \~дошлюбне прізвище. Оскільки при подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 992,40 грн., та враховуючи визнання позову відповідачем до початку розгляду справи, відповідно до ст.ст. 141, 142 ЦПК України, судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача в розмірі 50 відсотків судового збору, тобто в розмірі 496,20 грн. Відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Отже, щодо решти 50 відсотків судового збору, то за вимогами ч.1\~ст.\~142 ЦПК України, враховуючи, що відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, суд вважає, що позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків сплаченого судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: approved