Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-02 00:00:00

У травні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю Будинок Комфорту (далі ТОВ Будинок Комфорту) звернулось до суду із вказаним позовом до відповідача. В обгрунтування позовних вимог якого зазначили, що 28 вересня 2020 року між ТОВ Будинок Комфорту та [PERSON] укладено договір № 1144200928011 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку визначеному ст.12 Закону України Про електронну комерцію. Відповідно до умов зазначеного Договору позивач передав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору, а саме ноутбук Note/15-16 HP 250 G7 (6UL17EA) Dark Silver (об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на зазначене майно. Пунктом 2 вказаного договору визначено строк оренди майна за договором 18 місяців, щомісячний платіж 2189 грн., вартість об`єкта оренди при його викупі за 18 місяців 39402 грн. Пунктом 3 договору встановлені порядок передачі та користування об`єктом оренди. Свої зобов`язання за договором ТОВ Будинок Комфорту виконав у повному обсязі, надав у строкове платне володіння та користування об`єкт оренди, шляхом направлення оператором поштового зв`язку Нова пошта, однак відповідач зобов`язання належним чином не виконує, внаслідок чого станом на січня 2022 року утворилась заборгованість в розмірі 105072 грн., яка складається з суми прострочених орендних платежів - 32835 грн.; суми пені за прострочені орендні платежі 16417,50 грн.; суми штрафу за розірвання Договору (50% вартості об`єкта оренди) 16417,50 грн.; суми вартості об`єкта оренди 39402 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача на його користь. Також, просить стягнути витрати зі сплати судового збору в сумі 2481 грн. Ухвалою суду 26 травня 2022 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав письмове клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримає в повному обсязі. Представник відповідача адвокат Бурлаченко С.Ю. надав заяву про розгляд справи без його участі та участі відповідача. При цьому надав пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що дійсно 20 вересня 2020 року відповідач уклав договір, як він вважав, про придбання ноутбуку у кредит, вартість якого за умовами договору становила 39402 грн., сума щомісячного платежу 2189 грн. Відповідачем було сплачено авансовий внесок у розмірі 8756 грн. Пред`являючи позов до суду позивач просить стягнути на свою користь суму, яка значно перевищує вартість ноутбуку, тому відповідач вважає, що позивач займається недобросовісною підприємницькою діяльністю, оскільки окрім штрафних санкцій, просить ще стягнути вартість ноутбуку і вартість послуг за його оренду. До позовної заяви не додано жодного розрахунку щодо нарахування пені у розмірі 16417,50 грн., що позбавляє відповідача можливості перевірити порядок її нарахування і у вказаній частині відповідач просить застосувати строк позовної давності, який становить один рік. Також, позивач не просить розірвати договір, який був укладений з відповідачем, а тому вимога щодо стягнення штрафу за розірвання договору у розмірі 16417,50 грн. є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. З доданими до позову правилами надання майна в оренду відповідача ніхто не знайомив, і матеріали справи не містять доказів щодо узгодженості відповідачем таких умов. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до\~ч.2 ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та вивчивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28 вересня 2020 року між ТОВ Будинок Комфорту та [PERSON] укладено договір № 1144200928011 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку визначеному ст.12 Закону України Про електронну комерцію (а.с.11). Відповідно до умов зазначеного Договору позивач передав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору, а саме ноутбук Note/15-16 HP 250 G7 (6UL17EA) Dark Silver, з наступним переходом права власності на зазначене майно. Відповідач зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендну плату. Пунктом 2 Договору встановлена вартість об`єкта оренди включаючи ПДВ 39402 грн., строк оренди 18 місяців, розмір щомісячного платежу 2189 грн. На підставі укладеного Договору відповідач отримав зазначене в Договорі майно, однак зобов`язання за Договором належним чином не виконує, внаслідок чого станом на 28 січня 2022 року утворилась заборгованість в розмірі 96862,30 Строк оренди 24 місяці, із сплатою щомісячного платежу 1739,00 грн. до 27-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця. Відповідно до п. 3 Договору оренди майна з правом викупу, передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом п`яти робочих днів з дати укладення Договору за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку Нова пошта, або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об`єкту оренди орендарем у користування. Сплата орендної плати у розмірі 2189 грн. (в тому числі ПДВ 364,83 грн.) здійснюється до 28-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, де днем внесення останнього платежу є 28.03.2022 року. Відповідно до п. 5 Договору оренди майна, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню у розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим Договором. За пунктом 8 вказаного договору, цей договір та Правила надання майна у оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього Договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та правила надання майна в оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі за посиланням: http://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/. На підтвердження укладення та підписання відповідачем одноразовим ідентифікатором Договору №114420092801я від 28 вересня 2020 року позивачем надано послідовність дій ТОВ Будинок Комфорту та відповідача в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file) (а.с.17). Правила надання майна у оренду ТОВ Будинок Комфорту затверджені наказом директора ТОВ Будинок Комфорту № 235 від 01.07.2020 року (далі\~Правила) (а.с.12-15). Відповідно до \~Закону України "Про електронну комерцію" № 675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У\~статті 3 вказаного Закону\~визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини 3\~статті 11 зазначеного Закону\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону). Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина 6\~статті 11 вказаного Закону). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - частина 12\~статті 11 Закону № 675-VIII. Статтею 12 вказаного Закону\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Положеннями частини 1 статті 6 ЦК України визначено, що сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини 1 статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Згідно ст.759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Як вбачається\~з наданих\~позивачем доказів,\~відповідач [PERSON] пройшовши\~процедуру ідентифікації, через сайт орендодавця, шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором уклав договір оренди майна\~і підтвердив\~прийняття відповідних\~умов та\~правил надання\~майна в оренду,\~що не\~суперечить вимогам\~\~Закону України\~"Про\~електронну комерцію". Свої зобов`язання за договором позивач виконав у повному обсязі, надавши відповідно до умов договору відповідачу у строкове платне володіння та користування об`єкт оренди шляхом направлення оператором поштового зв`язку Нова пошта, про що свідчить експрес-накладна № 20450284441276 від 28 вересня 2020 року (а.с.19). 13 січня 2022 року Вих.№ б/н, позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору (а.с.20-24). В свою чергу відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконував, орендні платежі, починаючи з дати укладення договору та отримання товару жодного разу не сплачував, у зв`язку з чим у останнього утворилась заборгованість, що становить 105072 грн., яка складається з прострочених орендних платежів - 32835 грн.; пені за прострочені орендні платежі 16417,50 грн.; штрафу у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором 16417,50 грн.; вартості об`єкта оренди - 39402 грн. (а.с.7-10). З огляду на викладене, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача за Договором № 1144200928011 оренди майна з правом викупу від 28 вересня 2020 року заборгованості з прострочених орендних платежів у розмірі 32835 грн. Позивач, пред`являючи вимоги про погашення заборгованості за прострочення орендних платежів, просив у тому числі, стягнути суму штрафу за розірвання договору (50 % вартості об`єкта оренди) у розмірі 16417,50 грн., та вартість об`єкта оренди у розмірі 39402 грн., посилаючись, крім договору на Правила надання майна у оренду. Так, п. 8.5 Правил надання майна у оренду ТОВ Будинок Комфорту, у разі не здійснення оплати орендарем орендном плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору оренди майна з правом викупу, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за п`ятнадцять календарвних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у договорі за вирахуванням суми вже понесених намомент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або поврнути об`єкт оренди. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Правила надання майна у оренду розумів відповідач, ознайомився і погодився з ними, підписуючи договір оренди 28 вересня 2020 року. Отже, вимога щодо стягнення штрафу в розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів за договором в розмірі 16417,50 грн., а також вимога в частині стягнення з відповідача 39402 грн. суми вартості об`єкта оренди задоволенню не підлягає, оскільки зазначені умови не узгоджені сторонами у договорі, підписаному відповідачем. Крім того, позивачем не доведено обставин отримання відповідачем повідомлення про розірвання договору, а вимоги про розірвання договору оренди майна у позовній заяві не заявлено. При цьому, вартість об`єкта оренди, що становить суму прострочених орендних платежів, вже стягується з відповідача, а отже задоволення позовних вимог в повному обсязі призведе до подвійної оплати вартості товару. Вирішуючи заяву представника відповідача про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне. Нормами\~ст.256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно ч.1 ст.258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Пунктом 1 частини 2 статті 258 ЦК України передбачено, що позовна давність\~в один\~рік застосовується,\~зокрема,\~до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Частиною четвертою\~статті 267 ЦК України\~передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Частинами першою, п`ятою\~статті 261 ЦК України\~встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Позовна давність, відповідно до частини першої\~статті 260 ЦК України, обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими\~статтями 253-255 цього кодексу. Аналіз зазначених норм цивільного права визначає, що за щомісячними платежами перебіг позовної давності щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу. Перевіривши наведені позивачем розрахунки, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в частині стягнення пені за прострочені орендні платежі частково, стягнувши пеню в межах річного строку позовної давності до моменту звернення позивача до суду із даним позовом, тобто за період з травня 2021 року по січень 2022 року у розмірі 10178,85 грн. Таким чином, з урахуванням суми прострочених відповідачем орендних платежів в розмірі 32835 грн. та пені за прострочення орендних платежів в межах строку позовної давності в розмірі 10178,85 грн., загальна сума, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 43013,85 грн. Частина 1статті 133 ЦПК України\~передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України\~стороні, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із наведеним підлягають стягненню з відповідача на користь позивача 1015,66 грн. витрат зі сплати судового збору у пропорційному розміру від заявленої ціни позову 105072 грн. до задоволених позовних вимог з такого розрахунку (43013,85*2481/105072).

Outcome: partial