Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

У серпні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього [PERSON] , в якій просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування службовим жилим приміщенням - кімнатою [ADDRESS] у гуртожитку для тимчасового проживання за адресою: [ADDRESS] та зняти відповідачів з реєстрації. Свої вимоги мотивує тим, що 31 серпня 2013 року між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб, від шлюбу мають спільного сина - [PERSON] , [INFO] , однак сімейне життя не склалось, тому рішенням суду в 2019 році шлюб між ними розірвано. Зазначає, що він, працюючи водієм Полку поліції особливого призначення № 2 Головного управління Національної поліції у місті Києві, отримав службове жиле приміщення - кімнату [NUMBER] площею 17.4 кв. м у гуртожитку для тимчасового проживання за адресою: [ADDRESS] , яку було видано для проживання сім`ї у складі 3 осіб: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З травня 2019 року відповідач добровільно покинула місце проживання та фактично проживає за адресою: [ADDRESS] , та уклала новий шлюб. Відповідач не перебувала та не перебуває у трудових відносинах з підрозділами Національної поліції. Крім того, позивач зазначає, що він також уклав новий шлюб та має намір використовувати вищевказане службове житло для проживання із новою сім`єю, однак адміністрація гуртожитку відмовила у реєстрації нової дружини, посилаючись на те, що розмір жилої площі, що надається в гуртожитку, не може бути меншим ніж 6 кв. м на одну особу. Таким чином, факт реєстрації [PERSON] та [PERSON] у жилому приміщенні за адресою: [ADDRESS] порушує його права, а саме, він повинен сплачувати комунальні платежі за осіб, які фактично не користуються житлом та не має можливості зареєструвати у кімнаті нову дружину. У зв`язку з викладеним, враховуючи, що відповідач разом із сином добровільно покинули місце реєстрації, понад 12 місяців проживають за іншою адресою та зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі рішення суду, позивач звернувся до суду з указаним позовом. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 серпня 2020 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Жовноватюк В. С. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року відкрито загальне позовне провадження за вищевказаним позовом. Розпорядженням Виконуючого обов`язки керівника апарату Петухової А. О. від 03 лютого 2021 року № 7 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/18251/20, провадження № 2/760/994/21, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Жовноватюк В. С. у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами. На підставі вищевикладеного та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05 лютого 2021 року вказану справу прийнято до провадження головуючим суддею Ішуніною Л. М. та призначено підготовче судове засідання. 19 квітня 2021 року до суду надійшли письмові пояснення представника третьої особи [PERSON] , в яких зазначено, що комендантом гуртожитку Головного управління Національної поліції у м. Києві [PERSON] в присутності сусідів було складено Акт від 29 червня 2020 року, в якому зазначено, що [PERSON] та [PERSON] в гуртожитку ГУ НП за адресою: [ADDRESS] з травня 2019 року не проживають та не з`являлись. Комунальні послуги на них нараховуються, однак ними не сплачуються. Ухвалою суду від 15 червня 2021 року у вказаній справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 24 листопада 2021 року ухвалою суду залучено до участі у справі Службу у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки рішення суду може вплинути на права або обов`язки малолітньої дитини щодо спірної кімнати. 01 лютого 2022 року до суду надійшли письмові пояснення начальника Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації Давиденко В., в яких зазначено, що малолітній [PERSON] не проживає у спірному житлі з поважних причин, якими є розірвання шлюбу між батьками та проживання разом з матір`ю. Враховуючи його малолітній вік, він не може самостійно обирати місце проживання, тому факт його непроживання у спірній кімнаті обумовлений поважними причинами і не є підставою для позбавлення дитини права користування житлом, в якому проживає її батько. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві просив позов задовольнити. 05 жовтня 2022 року подав до суду заяву, в якій зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертом, який повернувся на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». Крім того, у встановлений судом строк, не скористався своїм правом на подання відзиву, тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Треті особи явку своїх представників в судове засідання не забезпечили, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомили, представник Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації у своїх письмових поясненнях просила слухати справу у її відсутність. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача та третіх осіб. Частиною першою статті 280 ЦПК України визначено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з цього, враховуючи, що сторона позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши позивача, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступного. Судом установлено, що позивач з відповідачем перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Солом`янського районного суду міста Києва у 2019 році було розірвано (а. с. 5, 9). Від шлюбу мають спільного сина - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 30 січня 2014 року, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві серії [NUMBER] (а. с. 19). Відповідно до ордеру № 14 на право заняття жилого приміщення у сімейному гуртожитку для тимчасового проживання від 18 грудня 2015 року, виданого на підставі рішення ЖБК ГУ МВС України в м. Києві від 05 листопада 2015 року № 7, [PERSON] надано жиле приміщення за адресою: [ADDRESS] , зі складом сім`ї: дружина - [PERSON] та син - [PERSON] (а. с. 8). Згідно спільного наказу Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України від 14 листопада 2016 року № 961/1522, відповідно до Закону України «Про Національну поліцію»,

Outcome: partial