Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-11 00:00:00

15.04.2019 [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди та з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просить суд стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири у розмірі 55500 грн., моральну шкоду у розмірі 27000 грн., а також витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з реєстру. 18 лютого 2019 року відбулося залиття його квартири, що підтверджується актом про залиття квартири. Згідно акту, залиття трапилося внаслідок розгерметизації в місці з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача в квартирі [ADDRESS] , відповідач [PERSON] , спочатку обіцяв, що відшкодує спричиненні збитки, але в подальшому, при неодноразових зверненнях до нього, демонстративно ігнорує розв`язання цієї проблеми. Внаслідок залиття пошкоджено дубову паркетну дошку площею 5,8 м.кв. та шпалери, потребують демонтажу/монтажу дверні коробки стоять на паркетній дошцi, плити гіпсокартону, а також під плитами вийшла з ладу, через намокання електрична проводка, що призвело до виходу з ладу розеток. Окрім того, діями відповідача йому спричинено моральну шкоду, оскільки він отримує душевні страждання, погано почувається, вимушений звернутися до лікаря, пройти стаціонарне лікування, що підтверджується випискою №173. 15.04.2019 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження судді Солом`янського районного суду м.Києва Усатовій І.А. Ухвалою суду від 18 квітня 2019 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху із надання позивачу строку для усунення недоліків. 01.07.2019 до суду надійшла заява представника позивача про відвід судді Усатової І.А., а також ідентична позовна заява. Ухвалою суду від 04.07.2019 у справі відкрито спрощене позовне провадження. Згідно ухвали суду від 23.10.2019 заява представника позивача про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, є необґрунтованою. Ухвалою суду зупинено провадження в справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди до розгляду заяви представника позивача про відвід головуючого судді. Заяву про відвід судді передано іншому судді в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України для вирішення. Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 29.10.2019 у задоволенні заяви представника позивача - [PERSON] про відвід головуючому у справі - судді Усатовій І.А. відмовлено. Ухвалою суду від 14.11.2019 поновлено провадження у справі. 20.08.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив, в якому просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В обґрунтування зазначає, що 23 листопада 2016 року за відповідачем зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу майнових прав, серія та номер: 2273, виданий 24.04.2015 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. та Договору № 1 про внесення змін та доповнень до договору купівлі-продажу майнових прав, серія та номер: 2564, виданий 13.10.2016 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. На підставі наказу Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 31 травня 2017 року № 14 «Про передачу на технічне обслуговування та експлуатацію житлових будинків», житловий будинок [ADDRESS] передано в експлуатацію та управління комунальному підприємству з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс». 19 жовтня 2017 року відповідач, як споживач, уклав з комунальним підприємством з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в особі начальника відділення «Правобережне» Кочури Віктора Федоровича, як з виконавцем, договір б/н про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до пп. 1, 3, 6, 7, 8, 9 п. 14 Договору про надання послуг з утримання виконавець (КП «Житло-сервіс») зобов`язаний: -забезпечувати вчасно та відповідної якості надання послуг згідно із законодавством і Договором; -утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг у строки, відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій; -своєчасно, за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; -відшкодувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю та здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг, або надання послуг неналежної якості в порядку, визначеному чинним законодавством; -здійснювати контроль за технічним станом загальнобудинкового інженерного обладнання будинку та приміщень відповідно до нормативно-правових актів; -своєчасно проводити підготовку будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Згідно пп. 1 п. 16 Договору про надання послуг з утримання КП «Житло-сервіс» несе вiдповiдальнiсть згідно із законодавством і цим договором за неналежне надання, або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, - шляхом вiдшкодування збитків. Відповідно до п. 17 Договору про надання послуг з утримання межею відповідальності КП «Житло-сервіс» за утримання внутрішньобудинкових мереж системи гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення у належному технічному стані, здійснення їх технічного обслуговування, ремонту є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або трійника включно, що знаходиться у квартирі Споживача. 18 лютого 2019 року відповідач виявив, що відбувається залиття нижньої квартири [ADDRESS] , перекрив опалення та в той же день звернувся із письмовою заявою до КП «Житло- сервіс» з проханням організувати комісію для обстеження ушкодження і виявлення причини, а також скласти акт про залиття. 18 лютого 2019 року комісією у складі начальника відділення «Правобережне» КП «Житло-сервіс» Кочури В.Ф., сантехніка відділення [PERSON] , майстра відділення [PERSON] , в присутності власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] було складено акт про залиття квартири [ADDRESS] , яким встановлено, що: 1. В будинку виконана горизонтальна поквартирна розводка системи опалення від вертикальних стояків, які розміщені в коридорі під`їзду в шахті опалення. Стоки опалення та запірна арматура (вентилі) знаходяться в шафі для опалення та відповідають проектному рiшенню. 2. 18 лютого 2019 року сталося залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , що знаходиться над квартирою [ADDRESS] . 3. 18 лютого 2019 року в квартирі [ADDRESS] були відкриті трубопроводи опалення, що знаходиться в половій стяжці, а залиття трапилось внаслідок розгерметизації з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача. 4. наслідки залиття квартири [ADDRESS] наступні: полова паркетна дошка (дубова) - набухла та здулася, площею 5,8 кв. м; замокання стелі з гіпсокартону, площа - 9,7 кв. м; замокання стіни, поклеєнi шпалери - 4,2 кв. м. Отже, залиття квартири [ADDRESS] , сталося в коридорі, біля вхідних дверей, внаслідок розгерметизації першого трійника (в мiсцi з`єднання трубопроводу опалення), що знаходиться також в коридорі біля вхідних дверей в квартирі [ADDRESS] ), який відноситься до системи внутрішньо будинкових мереж. Тому в силу вимог законодавства та умов Договору про надання послуг з утримання відповідальності за залиття лежить на балансоутримувачеві будинку [ADDRESS] . Згідно сертифікату серії ІУ №165162661366 від 22.09.2016 генеральним підрядником реконструкції будинку [ADDRESS] є ТОВ «Виробничо-будівельна компанія «Промжитлобуд». Таким чином, належним відповідачем у даній справі мають бути КП «Житло-сервіс» та ТОВ «Виробничо-будівельна компанія «Промжитлобуд». За таких обставин, [PERSON] є неналежним відповідачем за заявленими позовними вимогами. Окрім того, зазначає, що позивачем також не надано жодного доказу на підтвердження розміру понесеної ним майнової шкоди, так і завданої йому моральної шкоди. За таких обставин, на переконання відповідача, вимоги позивача задоволенню не підлягають. Ухвалою суду від 27.01.2021 справу призначено до розгляду у судовому засіданні з повідомленням сторін. 05.03.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій вказав, просить звернути увагу, що залиття сталося внаслідок розгерметизації в місці з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача саме в квартирі [ADDRESS] . При цьому, як зазначає позивач, відповідачем було змінено системи трубопроводів холодного та гарячого водопостачання, які і стали причиною залиття квартири. Про заміну трубопроводів свідчить той факт, що згідно акту про обстеження прокладення трубопроводів систем холодного та гарячого водопостачання у складі комiсiї встановлено, що від вертикальних стояків холодного та гарячого водопостачання, що на 4 (четвертому) поверсі, де знаходиться квартира [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] виявлено наступне, а саме: вiд вентелів до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] прокладені системи трубопроводів холодного та гарячого водопостачання із матеріалів марки «KAN- therm», труби розміром 18х2,5, які знаходяться у захисній гофрi синього та червоного кольорiв вiдповiно та горизонтально йдуть до даних квартир, що і відповідає акту № 7 на закриття прихованих робіт від 26.10.2015 року. Зазначене підтверджується і актом № 6 на третій поверх, де також зазначено, що на поверсі встановлені матеріали марки «KAN-therm», труби розміром 18х2,5, які знаходяться у захисній гофрі, а ні як не інші. Разом з тим, вiдповiдно від вертикальних стояків та вентелів квартири [ADDRESS] , яка і належить відповідачу відходять трубопроводи зовні виготовлені із пластику сірого кольору із повздовжньою смугою у мiрелонi сiрого кольору, що не відповідає вище зазначеному проектному акту та повністю відрізняється від тих, що ведуть до квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Тому, на переконання позивача, можна зробити висновок, що у ході що відповідач [PERSON] самовільно змінив трубопроводи системи холодного тa гарячого водопостачання, що не повiдає проектному рішенню та акту № 7 на закриття прихованих робіт. Зазначені систем трубопроводів перетинаються з системою опалення. Прокладена відповідачем самовільно труба водопостачання знаходиться над місцем, де і сталося утворення затоплення (з`єднувачі) систем опалення. Тому, як зазначає позивач, твердження відповідача про відсутність його вини у затопленні є хибним. 18.03.2021 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких вказав, що не заперечував того факту, що трійник, в результаті розгерметизації якого сталося залиття квартири позивача, знаходиться біля вхідних дверей в коридорі квартири [ADDRESS] . Разом з тим, на підставі положень порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою КМУ №869 від 001.06.2011, а також умов договору про надання послуг, даний трійник, попри те, що знаходиться у квартирі, відноситься до систем централізованого опалення, а отже до зани відповідальності балансоутримувача будинку - КП «Житло-сервіс». Окрім того, вказує, що прийняв квартиру [ADDRESS] з виконаною у кімнатах, коридорі та кухні підготовкою під підлогу - цементно-піщаною стяжкою, під якою було проведено горизонтальну по квартирну систему опалення, під технічним наглядом замовника цих робіт, КП «Спецжитлофонд», а тому при прийнятті квартири не мав фізичної можливості перевірити стан горизонтальної розводки опалення, яка знаходилась у зацементованій підлозі його квартири. Водночас, розгерметизація сталася в трійнику, який знаходиться саме в половій цементній стяжці, що підтверджується актом про залиття квартири [ADDRESS] . 19.04.2021 на адресу суду надійшла заява позивача про зменшення розміру позовних вимог. 08.07.2021 до суду надійшли додаткові пояснення позивача, в яких наголосив на тому, що труби опалення та труби водопостачання переплітаються у коридорі квартир, серед яких є і квартира відповідача, а їх перетин є саме тому місці, де і виникло джерело залиття. Самовільно замінюючи труби водопостачання, відповідач втрутився у стяжку підлоги та порушив її цілісність, пошкодив систему трубопроводів опалення, внаслідок чого і було затоплено квартиру. Той факт, що розгерметизація труб опалення сталась саме з вини відповідача, а не забудовника у тому місці, де і було змінено труби водопостачання вказує те, що згідно Акту № 32 від 27.10.2015 про проведення пневматичного випробування напірного трубопроводу на міцність і герметичність системи опалення на 4-му поверсі будинку [ADDRESS] жодних дефектів виявлено не було а трубопровід є придатним для його використання за призначенням. У судовому засідання 13.07.2021 позивачем заявлено клопотання про допит свідків - майстра відділення «Правобережне» КП «Житло-сервіс» [PERSON] , сантехніка відділення «Правобережне» КП «Житло-сервіс» [PERSON] .. Протокольною ухвалою суду від 13.07.2021 клопотання про допит свідків задоволено, здійснено виклик свідків. 19.01.2022 до суду надійшло клопотання відповідача про приєднання доказів. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив, з урахуванням зменшення позовних вимог, задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Відповідач та його представник проти задоволення позову заперечували, посилаються на його необґрунтованість, а також те, що вимоги позову заявлені до неналежного відповідача, в зв`язку з чим в задоволенні позову має бути відмовлено. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу майнових прав від 24.02.2015, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. за реєстраційним №1002 та договору №1 про внесення змін та доповнень до договору купівлі-продажу майнових прав від 11.10.2016 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. за реєстраційним №2562. Відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу майнових прав від 24.04.2015, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. за реєстраційним №2273 та договору №1 про внесення змін та доповнень до договору купівлі-продажу майнових прав від 13.10.2016 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщук О.М. за реєстраційним №2564. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач 18.02.2019 звернувся до начальника відділення «Правобережне» Кочури В.Ф. з заявою з повідомленням про виявлення підтоплення нижньої квартири та проханням направити комісію для складання акту залиття. Встановлено, що 18 лютого 2019 року відбулося залиття квартири позивача [ADDRESS] , про що комісією у складі начальника відділення «Правобережне» Кочури В.Ф., сантехніка відділення [PERSON] , майстра відділення [PERSON] , в присутності власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , складено акт про залиття. При цьому, в акті про залиття помилково зазначена дата його складення - 22.01.2019, замість вірної - 22.02.2019, що підтверджується поясненнями учасників судового засідання та показаннями свідка. Відповідно до акту про залиття: 1. В будинку виконана горизонтальна поквартирна розводка системи опалення від вертикальних стояків, які розміщені в коридорі під`їзду в шахті опалення. Стоки опалення та запірна арматура (вентилі) знаходяться в шафі для опалення та відповідають проектному рiшенню. 2. 18 лютого 2019 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , з квартири [ADDRESS] , що знаходиться над квартирою [ADDRESS] . 3. 18,19,20 лютого 2019 року в квартирі [ADDRESS] були відкриті трубопроводи опалення, що знаходиться в половій стяжці; залиття трапилось внаслідок розгерметизації з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача. 4. наслідки залиття квартири [ADDRESS] наступні: полова паркетна дошка (дубова) - набухла та здулася, площею 5,8 кв. м; замокання стелі з гіпсокартону, площа - 9,7 кв. м; замокання стіни, поклеєнi шпалери - 4,2 кв. м. Відповідно до положень ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За нормою ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Згідно частини 2 ст. 1210 ЦК України, шкода, завдана внаслідок недоліків робіт (послуг), підлягає відшкодуванню їх виконавцем. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Позивач, звертаючись до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, вказує відповідачем власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , оскільки, на переконання позивача, саме його діями та з його вини позивачу заподіяно таку шкоду, а тому і на нього покладається обов`язок її відшкодування. Натомість, сторона відповідача, заперечуючи проти прозову, посилається на те, що будинок [ADDRESS] перебуває в експлуатації та управлінні Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс». У свою чергу, трійник - місце з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача, внаслідок розгерметизації якого сталося залиття квартири позивача, відноситься до системи внутрішньобудинкових мереж. А тому відповідальність за залиття лежить на балансоутримувачеві КП «Житло-сервіс». Надаючи оцінку позиції сторін, суд зазначає наступне. Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем комунальної послуги є суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до частини 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком; комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово- комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року №76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил). Згідно п. 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 21.07.2005 № 630, які діяли на момент спірних правовідносин, виконавець зобов`язаний: 1) своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров`я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил; 5) проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; 10) утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Відповідно до Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року №219, виконавець - юридична або фізична особа - підприємець, уповноважена співвласниками на виконання робіт з обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води (усіх разом або окремо конкретної), управитель або виконавець комунальної послуги з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення у разі укладення споживачами з ним індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання відповідної комунальної послуги. Точка приєднання внутрішньобудинкової системи теплопостачання багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - відгалуження від стояків у межах приміщення для вертикальної розводки, перша запірна арматура на відгалуженні від стояка за межами приміщення для горизонтальної розводки (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (далі - внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Виконавець забезпечує функціонування та підтримку в робочому стані елементів внутрішньобудинкових систем відповідно до заданих параметрів і режимів роботи. Технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку складається з комплексу робіт, спрямованих на підтримку справності елементів системи чи заданих параметрів та режимів роботи обладнання внутрішньобудинкових систем за допомогою огляду, налагодження, регулювання і випробування систем, заміни швидкозношуваних елементів, заправки витратними матеріалами, змащення тощо, та не включає обслуговування вузлів комерційного обліку. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Згідно відповіді КП з утримання та експлуатації житлового фонду спеціалізованого призначення «Спецжитлофонд» на заяву відповідача, будинок на [ADDRESS] введено в експлуатацію у 2016 році. Зазначене підтверджується наявним у матеріалах справи Сертифікатом закінченого будівництвом об`єкта серії ІУ №165162661366 виданим Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 22.09.2016. На підставі наказу Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 31 травня 2017 року № 14 «Про передачу на технічне обслуговування та експлуатацію житлових будинків», житловий будинок [ADDRESS] передано в експлуатацію та управління комунальному підприємству з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс». 19 жовтня 2017 року між відповідачем, як споживачем, та комунальним підприємством з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в особі начальника відділення «Правобережне» Кочури Віктора Федоровича, як з виконавцем, укладено договір б/н про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до пп. 1, 3, 6, 7, 8, 9 п. 14 Договору про надання послуг з утримання виконавець (КП «Житло-сервіс») зобов`язаний: -забезпечувати вчасно та відповідної якості надання послуг згідно із законодавством і Договором; -утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг у строки, відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій; -своєчасно, за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; -відшкодувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю та здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг, або надання послуг неналежної якості в порядку, визначеному чинним законодавством; -здійснювати контроль за технічним станом загальнобудинкового інженерного обладнання будинку та приміщень відповідно до нормативно-правових актів; -своєчасно проводити підготовку будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Згідно пп. 1 п. 16 Договору про надання послуг з утримання КП «Житло-сервіс» несе вiдповiдальнiсть згідно із законодавством і цим договором за неналежне надання, або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, - шляхом вiдшкодування збитків. Відповідно до п. 17 Договору про надання послуг з утримання межею відповідальності КП «Житло-сервіс» за утримання внутрішньобудинкових мереж системи гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення у належному технічному стані, здійснення їх технічного обслуговування, ремонту є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або трійника включно, що знаходиться у квартирі Споживача. Як вбачається з наданого суду позивачем вищевказаного акта про залиття квартири [ADDRESS] від 22.01.2019, залиття трапилося внаслідок розгерметизації в місці з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача, який знаходиться у коридорі квартири [ADDRESS] відповідача, що не заперечується останнім. Таким чином, на підставі п.17 Договору б/н про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, укладеного 19.10.2017 між відповідачем та КП «Житло-сервіс», обов`язок утримання трубопроводу централізованого опалення, зокрема, у місці розгерметизації, а також відшкодування споживачеві збитків, заподіяних його майну, та шкоди, заподіяної життю та здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг, або надання послуг неналежної якості, покладено на КП «Житло-сервіс». Позивач, обґрунтовуючи наявність вини відповідача у залитті квартири [ADDRESS] , посилається на те, що останнім було самовільно здійснено заміну трубопроводів водопостачання, чим порушено цілісність і системи централізованого опалення, що в подальшому спричинило розгерметизацію та залиття. Так, згідно наявного матеріалах справи акту про обстеження прокладення трубопроводів системи холодного та гарячого водопостачання, складеного 23.02.2021 в присутності старшого майстра відділення №1 КП «Житло-сервіс» Кондратенка І.Ф., слюсара-сантехніка відділення №1 КП «Житло-сервіс» Тріщуна А.Д. та власника квартири [ADDRESS] , від вентелів до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] відходять прокладені системи трубопроводів холодного та гарячого водопостачання із матеріалів марки «KAN-therm», труби розміром 18х2,5, які знаходяться у захиснiй гофрi та йдуть до даних квартир, що і відповідає акту № 7 на закриття прихованих робіт від 26.10.2015 року. Відповідно від вертикальних стояків та вентелів квартири [ADDRESS] відходять трубопроводи зовні виготовлені із пластику сірого кольору із повздовжньою смугою у мiрелонi сiрого кольору, що не відповідає вище зазначеному проектному акту та повністю вiдрiзняються від тих, що ведуть до квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Таким чином встановлено, що власник квартири [ADDRESS] самовільно змінив систему трубопроводів холодного та гарячого водопостачання, що не відповідає проектному рішенню та акту № 7 на закриття прихованих робіт. В межах квартири мережа холодного та гарячого водопостачання перетинається з мережею опалення. За проектом ці мережі прокладені в підлозі квартири. Окрім того, позивачем також надано суду фотознімки трубопроводів та місць під`єднання трубопроводів до лічильників Надаючи оцінку вказаним доказам, суд звертає увагу, що вказаний акт про обстеження трубопроводів складено лише 23.02.2021, в той час, як залиття, згідно акту про залиття, сталося 18 лютого 2019 року. З наданих позивачем фотознімків не можливо встановити час їх виготовлення та що саме на них зображено. Таким чином, надані позивачем докази не є підтвердженням того, що на момент залиття квартири [ADDRESS] позивача, станом на 18.02.2019, у квартирі [ADDRESS] було здійснено заміну трубопроводів водопостачання; якщо така була здійснена, то вона вчинялася саме відповідачем; а також те, що саме роботи з заміни таких трубопроводів спричинили розгерметизацію з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача, внаслідок чого сталося залиття. Окрім того, суд звертає увагу, що обставини, викладені в акті про обстеження прокладення трубопроводів системи холодного та гарячого водопостачання від 23.02.2021 суперечать тим, що містяться акті про залиття квартири [ADDRESS] від 22.02.2019, в якому встановлено, що стояки опалення та запірна арматура (вентилі) знаходяться в шафі для опалення та відповідають проектному рішенню, а залиття трапилось внаслідок розгерметизації в місці з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача. Відтак, дані докази суд не може прийняти до уваги, як такі, що свідчать про наявність вини відповідача у спричиненні позивачу шкоди внаслідок залиття. Допитаний у судовому засідання свідок [PERSON] пояснив, що працює сантехніка відділення «Правобережне» КП «Житло-сервіс». Після прибуття до квартири відповідача та огляду кватири позивача виявив протікання гарячої води у з квартири відповідача квартиру позивача, що знаходиться під нею. Після цього ним було перекрито запірні крани опалення. Оскільки в нього не було відповідного обладнання для встановлення причин протікання, для цього було викликано спеціалізовану компанію. Після зняття підлоги в місці протікання та проведення компанією обстежень, було встановлено, що залиття відбулося через розгерметизацію в місці з`єднання трубопроводу опалення та металевого з`єднувача, який є першим та знаходиться у квартирі відповідача. Після цього, 18.02.2019 було підписано відповідний акт про залиття. Те, що в акті зазначено, що його складено 22.01.2019, є технічною помилкою; залиття відбулося 18.02.2023 та в дійсності акт було складено та підписано саме того дня. На момент розгерметизації, було оглянуто лічильники, труби до них були такі, як передбачено технічною документацією. Оцінюючи покази свідка, вбачається, що вони не підтверджують обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема того, що залиття сталося внаслідок пошкодження відповідачем трубопроводу. В свою чергу відповідачем спростована вина у залитті квартир позивача, оскільки балансоутримувачем будинку, на якого покладено зокрема і обов`язок утримання трубопроводу централізованого опалення у місці розгерметизації та шкоди, спричиненої внаслідок ненадання послуг, або надання послуг неналежної якості, є КП «Житло-сервіс». З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про відсутність вини відповідача у залитті квартири позивача. Окрім цього, звертаючись до суду з вимогою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, стороною позивача не надано висновків про оцінку завданого збитку, як і не надано належних доказів на підтвердження заподіяння йому моральної шкоди. Щодо останнього, позивачем надано виписку №173 із медичної карти амбулаторного хворого (форма 026/о) від 26.03.2019. Однак, даний документ жодним чином не підтверджує факт заподіяння йому моральної шкоди саме внаслідок залиття, яке сталося 18.02.2023 та її розмір, а тому не може бути належним доказом. Позивач не був позбавлений можливості надати свої докази на підтвердження викладених у позові обставин, або ж звернутись до суду із клопотанням про призначення відповідної судової експертизи, однак таким право не скористався. За умовами ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 13 ЦПК України обов`язок доказування покладається на сторони у справі. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, позивачем не доведено тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог. Таким чином, суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог. Суд,

Outcome: dismissed