Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

06.06.2022, позивач звернулась до суду із позовом до відповідача про стягнення заборгованості зі сплати аліментів та неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів. Позовні вимоги обґрунтовує, тим що із відповідачем перебували у шлюбі з 21.08.2004 року по 03.12.2009 року, після розірвання шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] ». За період шлюбу у них, [INFO] народився син [PERSON] . Згідно рішення Жовтневого районного суду міста Кривий Ріг Дніпропетровської області від 17.12.2008 у справі 2-9998 відповідач зобов`язаний сплачувати на користь відповідача аліменти на утримання дитини. Відповідачем допущена заборгованість зі сплати аліментів, починаючи з вересня 2010 року, яка станом на 12.01.2022 становить 254\~700,09 гривень, яку просить стягнути з відповідача, а також неустойку (пеню) за допущену несплату аліментів в період з 01.01.2010 року по 21.03.2022 року в сумі 254700,09 копійок. Ухвалою суду від 13.06.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Книгницька Л.А. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити з підстав вказаних в позовній заяві, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечували. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, відзиву на позов до суду не подавав, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що знаходить підтвердження в матеріалах справи. [PERSON] на електронну адресу суду подав клопотанням про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням в м. Запоріжжі, та не можливістю виїхати з міста в зв`язку з веденням на території України воєнного стану. Виходячи з норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду, вимог п.11 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, щодо строку розгляду справи, суд не знаходить підстав для відкладення судового засідання. \~ \~ \~ \~При цьому, суд наголошує, оскільки, відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02 березня 2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні на день розгляду справи. На день розгляду справи на території Дніпропетровської області, м.Запоріжжі не ведуться активні бойові дії, що свідчить про те, що поточна обстановка в цих регіонах є стабільною. \~ \~ \~ \~Оскільки відповідач\~обізнаний про\~час та\~місце розгляду\~справи,\~відповідачем не\~надано підтверджуючих\~доказів,\~що він\~дійсно перебуває\~в м.Запоріжжі,\~оскільки місце\~його реєстрації\~зазначено м.Кривий\~Ріг,\~суд не\~вбачає підстав\~для відкладення\~розгляду справи. Клопотань про\~проведення розгляду\~ справу\~в режимі\~відео конференції\~до суду\~не надходило. Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст.ст.13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, [INFO] народився [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 11 березня 2008. Батьками в свідоцтві про народження дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] . (а.с.13) 03 грудня 2009 року рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області шлюб між [PERSON] та [PERSON] , розірвано. (а.с. 16) Після розірвання шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] ». (а.с.6) Рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2008 року, яке набрало законної сили, у справі № 2-9998/08 стягнуто аліменти з [PERSON] на користь [PERSON] , аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітної плати (доходу) щомісяця, але не менше, ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 08.12.2008 року і до досягнення дитиною, повноліття. (а.с.12) Відповідно до\~розрахунку заборгованості\~по аліментам,\~наданого державним\~виконавцем Карчевським\~В.В.,\~№ В-16/63018332\~від 12.01.2022, [PERSON] має заборгованість зі сплати аліментів станом на 12.01.2022 року, за період починаючи з 01.09.2010 року по 12.01.2022 року, у розмірі 254700,01 грн. (а.с. 14-16) Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права\~дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно роз`яснень, викладених в п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Згідно розрахунку неустойки (пені) за несплату аліментів, який додається до матеріалів справи, загальна сума пені по несплаті аліментів за період з 01.11.2020 по 21.03.2022 становить 3\~794\~635,14 грн. Розрахунок неустойки (пені) за несплату аліментів, визначено за формулою, яка викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі 333/6020/16-ц, (провадження № 14-616цс18). Так, у вказаному судовому рішення Велика Палата Верховного Суду вказала на наступне. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. З урахуванням того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, тому за змістом\~ст.196 Сімейного кодексу України\~пеня нараховується не на всю суму заборгованості, а на суму несплачених аліментів за той місяць, у якому не проводилося стягнення аліментів. За змістом\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом\~статті 196 СК України\~пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Відповідно до ст.180\~Сімейного кодексу\~України батьки зобов`язані утримувати дитину. Згідно з ч.1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, у відповідності до вимог частини 1\~статті 196 СК України, стягненню підлягає неустойка (пеня) у розмірі одного відсотка несплачених аліментів за кожен день прострочення сплати аліментів до їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості, до стягнення з [PERSON] , підлягає неустойка (пеня) в сумі 254700,01 грн. У свою чергу, відповідачем вказаний розрахунок не спростовано, жодних заперечень щодо визначеної позивачкою суми пені не висловлено. Щодо позовних вимог, стягнення з відповідача заборгованості по сплаті аліментів станом на 12.01.2022 року у розмірі 254\~700,01 грн. суд вказує наступне. Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину. За положеннями ст. 194 СК України аліменти можуть бути стягнуті за виконавчим листом за минулий час, але не більш як за три роки, що передували пред`явленню виконавчого листа\~до виконання. Якщо за виконавчим\~листом, пред`явленим до виконання, аліменти не стягувалися у зв`язку з розшуком платника аліментів або у зв`язку з його перебуванням за кордоном, вони мають бути сплачені за весь минулий час. Заборгованість за аліментами, які стягуються відповідно до ст. 187 СК України, погашається за заявою платника шляхом відрахувань з його заробітної плати, пенсії, стипендії за місцем їх одержання або стягується за рішенням суду. Указана норма матеріального права визначає порядок стягнення аліментів за виконавчим листом за минулий час та заборгованості за аліментами, що утворилася при їх відрахуванні за заявою платника, поданою відповідно до ст. 187 СК України. Порядок стягнення\~аліментів\~на\~виконання рішення суду передбачений\~Законом України «Про виконавче провадження» і суд вирішує питання заборгованості лише у разі спору про її розмір. Таким чином, при відсутності такого спору заборгованість стягується державним виконавцем відповідно до положень Закону, а не на підставі рішення суду про стягнення заборгованості. Саме до цього зводяться висновки ВСУ викладені під час розгляду справи №6-850 св 17. Враховуючи, що [PERSON] не оспорює визначений державним виконавцем розмір утвореної заборгованості по сплаті аліментів, ця сума не підлягає стягненню в судовому порядку, а має стягуватись державним виконавцем у порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». У зв`язку з цим, правові підстави для стягнення з [PERSON] заборгованості по аліментах, в розмірі 254\~700,01 гривень, відсутні. Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial