Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовом до Акціонерного товариства\~«Українська залізниця»,\~в особі\~філії «Центр\~будівельно-монтажних\~робіт та\~експлуатації будівель\~і споруд»\~Акціонерного товариства\~«Українська залізниця»,\~в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ виробничого структурного підрозділу «Одеська дирекція» філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 22.06.2022 № 1 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Позивач зазначив, що працював у виробничому структурному підрозділі «Одеська дирекція» філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» АТ «Українська залізниця» з 26.03.2019 на посаді начальника відділу матеріально- технічного забезпечення. Загальний стаж роботи на залізничному транспорті складає 17 років. Згідно з п.2.1 Положення про виробничий структурний підрозділ «Одеська дирекція», затвердженого наказом філії БМЕС №143 від 07.09.2021 р. «підрозділ не має статусу юридичної особи або відокремленого підрозділу Товариства, не підлягає державній реєстрації та здійснює делеговані Філією повноваження», що обумовлено визначення відповідача в особі філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» АТ «Українська залізниця». Наказом № 1 від 22.06.2022 ВСП «Одеська дирекція» позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за нібито неналежне виконання посадових обов`язків в частині несвоєчасної організації постачання дільниці електротехнічної продукції на невиконання оперативного доручення керівництва. Виданню вищезазначеного наказу передувала службова записка заступника начальника ВСП «Одеська дирекція» В.Хижного від 15.06.2022р щодо невиконання відділом матеріально-технічного забезпечення завдання щодо придбання електротехнічної продукції згідно заявки від 31.05.2022 № 76. Проте, як начальник відділу матеріально-технічного забезпечення позивач взагалі такого завдання від будь-якого керівника ВСП «Одеська дирекція» не отримував. З 03.06.2022 по 07.06.2022 включно позивач знаходився у відпустці без збереження заробітної плати. По виходу з відпустки від провідного інженера свого відділу М.Шевельова позивач дізнався, що 07.06.2022 йому заступником начальника ВСП «Одеська дирекція» В.Хіжним була передана для виконання заява 31.05.2022 № 76 щодо придбання електротехнічної продукції без визначення терміну виконання. Де знаходилась ця заявка з 31.05.2022 по 07.06.2022 ні позивачу ні працівникам його відділу невідомо. 07.06.2022\~р під\~час знаходження\~у відпустці\~провідним інженером\~М.Шевельовим\~було проведено\~вивчення ринку\~постачальників електротехнічної\~продукції з\~урахуванням комплектності\~та термінів\~постачання,\~отримані найбільш\~економічно вигідні\~рахунки та\~ сформований\~необхідний пакет\~документів,\~який в\~цей же\~день 07.06.2022,\~під час\~ знаходження\~ позивача\~у відпустці,\~листом від\~07.06.2022\~№ ОД-08/1546\~за \~підписом заступника\~ВСП «Одеська\~дирекція» В.Хижного\~засобами електронного\~ зв`язку був спрямований в філію «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» для здійснення оплати (власного рахунку та права розпорядження грошовими коштами ВСП «Одеська дирекція» не має). З абсолютно незалежних ані від позивача ані від підпорядкованих позивачу працівників відділу причин рахунки на придбання електротехнічної продукції були оплачені філією «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» лише 13.06.2022р. 14.06.2022 зі складу постачальника у м. Одеса позивачем особисто було отримано частина електротехнічної продукції, яка в той же день була доставлена на об`єкт. Другу частину продукції, яка надійшла 15.06.2022 з філіалів постачальника, розташованих в інших регіонах України, також було позивачем особисто отримано і доставлено на об`єкт 15.06.2022. Викладене підтверджується видатковими накладними за підписом позивача та підписом майстра [PERSON] та спростовує твердження заступника начальника В.Хижного про те, що станом на 15.06.2022 електротехнічна продукція була відсутня на об`єкті. Отже, жодних винних дій або бездіяльності при здійсненні постачання електротехнічної продукції з боку позивача припущено не було і будь-якого оперативного доручення керівництва з цього приводу позивач не отримував, а притягнення його до дисциплінарної відповідальності в даному випадку вважає спонуканням керівництвом виключно з особистих корисних мотивів до звільнення для призначення на посаду іншої сторонньої особи. Позивач надав заяву про слухання справи за його відсутності. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, був повідомлений, надав заяву в якій просив справу слухати у його відсутність. Судом встановлено, що наказом «Одеської дирекції» філії «Центр\~будівельно-монтажних\~робіт та\~експлуатації будівель\~і споруд»\~від 22.06.2022 року № 1 за неналежне виконання посадових обов`язків у частині несвоєчасної організації постачання дільниці електротехнічної продукції та оперативного виконання доручення керівництва дирекції [PERSON] , начальнику відділу матеріально-технічного забезпечення (т.н.60021) згідно з п.1 ст.147 оголошено догану. Ст.\~43\~Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Відповідно до\~п.п.1,\~24,\~30\~ч.1\~Європейської соціальної\~хартії, обов`язок з дотримання якої Україна взяла на себе відповідно до закону України від 14 вересня 2006 року №137-У Про ратифікацію Європейської соціальної хартії (переглянутої), кожна людина повинна мати можливість заробляти собі на життя професією, яку вона вільно обирає. Усі працівники мають право на захист у випадках звільнення. Кожна людина має право на захист від бідності та соціального відчуження. Відповідно до\~ст.\~24\~ч.\~2\~вказаної Хартії, з метою забезпечення ефективного здійснення права працівників на захист у випадках звільнення Сторони зобов`язуються визнати: а) право всіх працівників не бути звільненими без поважних причин для такого звільнення, пов`язаних з їхньою працездатністю чи поведінкою, або поточними потребами підприємства, установи чи служби; б) право працівників, звільнених без поважної причини, на належну компенсацію або іншу відповідну допомогу. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~23\~Загальної декларації\~прав людини, кожна людина має право на працю, на вільний вибір робити, на справедливі і сприятливі умови праці та на захист від безробіття. У відповідності до ст.51 КЗпП\~України, однією з гарантій забезпечення права громадян на працю, серед інших, є правовий захист від необгрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Дисциплінарне стягнення - це відповідальність працівника за вчинення дисциплінарного проступку. Трудове законодавство не містить визначення дисциплінарного проступку. Дисциплінарні стягнення застосовуються у разі невиконання чи неналежного виконання працівником з його вини обов`язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Стягнення має відбуватися в межах та порядку, визначених законодавством, щоб притягнути працівника до дисциплінарної відповідальності, потрібно довести, що проступок мав місце і працівник знає, що вчинив порушення. Порядок накладення дисциплінарних стягнень прописано у ст.ст. 147, 152 КЗпП, підпорядковано певним правилам, від правильності та своєчасності виконання яких залежить законність стягнення. Будь-які заходи дисциплінарного стягнення застосовуються тільки після з`ясування всіх обставин. Роботодавцеві потрібно розібратися у всіх нюансах того, що сталося, встановити в поведінці (дії або бездіяльності) працівника провину, оцінити її ступінь, виявити причини і обставини порушення трудової дисципліни, а значить, визначити справедливу міру дисциплінарного покарання. Стягнення має відповідати тяжкості вчиненого проступку. Обов`язковою ознакою дисциплінарного проступку є наявність вини. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості: не можна притягнути працівника до дисциплінарної відповідальності, доки не доведено його вину у вчиненні порушення. Обов`язок довести вину працівника лежить на роботодавцеві. Відповідно до вимог частини четвертої ст. 149 КЗпП стягнення має бути оголошено в наказі або розпорядженні й повідомлено працівникові під розпис. Ознайомити працівника з наказом про накладення дисциплінарного стягнення роботодавець повинен упродовж 3 днів із дня його видання. Недотримання 3-денного строку означає, що порядок застосування дисциплінарного стягнення порушено, а це є безумовною підставою для оскарження такого стягнення. Відповідно ст.233 КЗпП України - працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен бути зізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника: наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. З системного аналізу вище вказаних норм права вбачається, що порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов`язків, покладених на нього трудовим поговором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного невиконання або неналежного виконання покладених на нього саме трудових обов`язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду дами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст 147-149КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховано усі обставини, за яких вчинено проступок тощо. Відповідно до статті 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. При цьому дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців із дня вчинення проступку. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю. Відповідачем не доведена обґрунтованість вжиття заходу дисциплінарного стягнення; не доведено існування конкретних фактів неналежного виконання покладених на [PERSON] трудових обов`язків. \~\~\~\~\~\~\~ З урахуванням наведених правових положень та встановлених обставин справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.\~

Outcome: approved