Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-19 00:00:00

Керівник\~Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Тернопільській області звернувся до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] про відшкодування шкоди,\~заподіяної державі внаслідок\~незаконної порубки деревини у\~розмірі 12965,87\~грн. В обґрунтування позовної заяви зазначив,\~що [PERSON] 17.12.2019 самовільно, без наявності на те спеціального дозволу (ордера на видалення земельних насаджень), було здійснено порубку 15 дерев на землях, які не віднесені до лісового фонду та знаходяться за межами населеного пункту на території Велеснівської сільської ради Монастириського району, тому державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції у Тернопільській області Сагашем Д.З. складено протокол № 003523 від 17.12.2019 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 153 КУпАП. Постановою про\~накладення адміністративного\~стягнення № 2\~від 13.01.2020,\~прийнятою державним інспектором\~з охорони\~навколишнього природного середовища Державної\~екологічної інспекції\~у Тернопільській\~області Сагашем Д.З.,\~ [PERSON] притягнуто до\~ адміністративної відповідальності\~за ст. 153 \~Кодексу України\~про адміністративні\~ правопорушення та\~накладено стягнення\~у виді\~штрафу у\~розмірі 170\~гривень. Штраф відповідачем\~ сплачений, що підтверджується\~квитанцією № 30\~ від\~13.01.2020. Внаслідок зазначеного протиправного діяння, передбаченого ст. 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, [PERSON] заподіяно збитки в розмірі 13165,87 грн. В добровільному порядку заподіяні державі\~внаслідок самовільного\~користування надрами збитки останній відшкодував в сумі 200 грн, не відшкодованою залишається сума 12965,87 грн, яку позивач просить стягнути з відповідача. Ухвалою судді Бучацького районного суду Тернопільської області від 29.06.2022 відкрито провадження у даній справі за позовом керівника Бучацької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Монастириська міська рада, до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог природоохоронного законодавства внаслідок незаконної порубки деревини. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. 20.07.2022\~представником відповідача,\~адвокатом Пасічником\~А.З.\~подано відзив\~на позовну\~заяву,\~в якому\~він позов\~визнає частково\~на суму\~6382,93\~грн,\~в іншій\~частині позовні\~вимоги не\~визнає з огляду на наступне. У відповідності до постанови про накладення адміністративного стягнення № 2 від 13.01.2020 [PERSON] \~притягнений до\~адміністративної відповідальності\~за порубку\~дерев в\~загальній кількості\~15\~штук. У розрахунку розміру шкоди, долученому до позову, загальна кількість дерев зазначена 15 штук, проте усі вказані дерева були сухостійними. Не зазначення такої ознаки як живе чи сухостійне дерево у протоколі про адміністративне правопорушення та постанові про притягнення до адміністративної відповідальності відбулося з вини особи, що складала вказані документи. Про це свідчить первинний розрахунок розміру шкоди, що наданий прокурору листом від 21.01.2020 за №1-1-21-263, де значаться у списку зрубаних дерев сухостійні дерева. В подальшому цей розрахунок був уточнений 23.09.2021 та наданий прокурору листом від 28.09.2021 за №1-1-05-3759. Вважає ці розрахунки суперечливими, відтак, з огляду на розбіжність інформації у них, недостовірними доказами. Стверджує, що [PERSON] здійснив вирубку лише сухостійних дерев в кількості 15 штук, а тому розмір шкоди мав бути розрахований із врахування такс, зменшених у 2 рази, як це зазначено у п. 2 Примітки Додатку 1 до постанови КМУ від 23.07.2008 за № 665. Відповідно розмір заподіяної шкоди становить на рівні 6582,93 грн, з яких [PERSON] сплачено 200 грн. У матеріалах, долучених до позову, відсутні докази на підтвердження повноважень особи, що подала позов. З врахуванням позиції відповідача просить стягнути із позивача Ѕ витрат на професійну правничу допомогу. 26.07.2022 на адресу суду надійшла заява від представника позивача Бучацької окружної прокуратури Носовського М. про продовження процесуального строку для подачі відповіді на відзив. Ухвалою суду від 27.07.2022 продовжено позивачу строк для подачі відповіді на відзив до 04.08.2022 (включно). 04.08.2022 керівником Бучацької окружної прокуратури Тернопільської області Носовським М. подано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що у відзиві на позовну заяву представник відповідача вказує, що не згідний із розрахованою сумою заподіяної шкоди, а саме [PERSON] визнає факт рубки ним дерев, однак стверджує, що всі зрубані дерева були сухостійними. Крім того, представник відповідача посилається на перший розрахунок Державної екологічної інспекції в Тернопільській області (до уточнення), що надісланий відповідачу 21.01.2020 листом №1-1-21-263, де зазначається у розрахунку, що декілька із зрубаних дерев сухостійні. Водночас, у позовній заяві (арк.11) міститься пояснення щодо розрахунку, надісланого [PERSON] 21.01.2020 листом №1-1-21-263, та вказано, що він помилковий, тому його не слід брати до уваги, оскільки він не стосується діяння, вчиненого [PERSON] . Вищевказана помилка допущена у зв`язку з тим, що 17.12.2019 працівниками Держекоінспекції в Тернопільській області виявлено порушення та складено три протоколи про адміністративні правопорушення щодо [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які проживають за однією адресою, листи з розрахунками складались одночасно і направлялись\~вищевказаним трьом\~порушникам.\~Розрахунок,\~надісланий листом\~№1-1-21-263\~від 21.01.2020,\~стосувався [PERSON] ,\~державним інспектором\~з охорони\~навколишнього природного\~середовища при\~його редагуванні\~в електронному\~вигляді помилково\~залишені дані,\~що стосувались\~рубки [PERSON] \~та надіслані\~ [PERSON] .\~Підтвердженням рубки\~15\~«живих» несухостійних\~дерев є\~дані,\~зазначені в\~протоколі про\~адміністративне правопорушення,\~вчинене [PERSON] \~№ 003523\~від 17.12.2019\~та постанові\~про накладення\~на нього\~адміністративного стягнення,\~яка набрали\~законної сили.\~Державним інспектором\~з охорони\~навколишнього природного\~середовища Держекоінспекції\~у Тернопільській\~області Сагашем\~Д.З.\~складено протокол\~№003523\~від 17.12.2019\~про адміністративне\~правопорушення,\~передбачене ст.\~153\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення (надалі\~-\~КУпАП)\~про те,\~що [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~17.12.2019\~за межами\~населеного пункту\~на території\~Велеснівської сільської\~ради здійснено\~самовільну порубку\~дерев на\~землях,\~не віднесених\~до лісового\~фонду,\~а саме\~15\~дерев:\~12\~см -\~5\~шт.,\~14\~см -\~2\~шт.,\~16\~см -\~2\~шт.,\~18\~см -\~3\~шт.,\~22\~см -\~2\~шт.,\~28\~см -\~1\~шт.\~Постановою про\~накладення адміністративного\~стягнення №\~2\~від 13.01.2020\~ [PERSON] \~визнано винним\~у самовільній\~рубці 15\~дерев з\~такими ж\~параметрами,\~як у\~протоколі,\~тобто у\~вчиненні адміністративного\~правопорушення,\~відповідальність за\~яке передбачено\~ст.\~153\~КУпАП,\~та накладеного\~на нього\~адміністративне стягнення\~у вигляді\~штрафу в\~розмірі 170\~грн.\~ [PERSON] \~був присутній\~під час\~розгляду справи\~про порушення\~ним природоохоронного\~законодавства та\~особисто підписав\~постанову про\~накладення адміністративного\~стягнення.\~Штраф відповідачем\~сплачено того\~ж дня.\~Слід зазначити,\~що дії\~посадових осіб\~Держекоінспекції у\~Тернопільській області\~щодо складення\~протоколу про\~адміністративне правопорушення,\~постанови про\~накладення адміністративного\~стягнення,\~а також\~розрахунку розміру збитків,\~який направлений\~листом від\~23.09.2021\~№ 1-1-21-3725,\~відповідачем в\~порядку адміністративного\~судочинства не\~оскаржувалися.\~Дані розрахунку\~розміру збитків,\~який направлений\~листом від\~23.09.2021\~№ 1-1-21-3725,\~та на\~який позивач\~посилається як\~на підставу\~стягнення шкоди,\~відповідає протоколу\~№003523\~від 17.12.2019\~та постанові\~про накладення\~адміністративного стягнення\~№2\~від 13.01.2020\~щодо [PERSON] ,\~в той\~час,\~як розрахунок,\~що надісланий\~21.01.2020\~року №1-1-21-263,\~на який\~посилається відповідач,\~суперечить протоколу\~та постанові.\~В останньому\~у рядку\~«разом» вказано\~кількість зрубаних\~дерев 24\~(дана\~кількість відповідає\~протоколу №003525\~та розрахунку,\~складеного щодо\~ [PERSON] ,\~водночас при\~математичному додаванні\~даних у\~рядках 1-8\~загальна сума\~виходить 17\~дерев).\~Крім того,\~у розрахунку\~21.01.2020\~року вказано\~2\~дерева діаметром\~24\~см,\~однак такі\~не вказані\~ні в\~протоколі,\~ні в\~постанові щодо\~ [PERSON] .\~Згідно з\~обґрунтуваннями,\~надісланими Державною\~екологічною інспекцією\~у Тернопільській\~області від\~29.07.2022\~року №1/1-1-05-1588,\~уточнений розрахунок\~розміру шкоди,\~заподіяної незаконним\~вирубуванням 15\~дерев [PERSON] ,\~проведено згідно\~даних,\~зазначених в\~протоколі та\~постанові про\~накладення адміністративного\~стягнення,\~в яких\~жодним чином\~не вказано\~на те,\~що незаконно\~зрізані дерева\~були сухостійними.\~Факт того,\~що 15\~дерев,\~зрубаних [PERSON] ,\~не були\~сухостійними,\~можуть підтвердити\~ [PERSON] -\~колишній інспектор\~Державної екологічної\~інспекції в\~Тернопільській області,\~який проводив\~перевірку,\~та свідок\~ [PERSON] ,\~пояснення яких\~просить заслухати\~в судовому\~засіданні. Зазначає, що цивільне процесуальне законодавство не встановлює вимог щодо долучення до позовної заяви доказів на підтвердження повноважень прокурора, оскільки такі повноваження передбачені статтею 24 Закону України «Про прокуратуру» в силу займаної посади керівника окружної прокуратури. Зауважує, що представником відповідача не обґрунтовано суму витрат на професійну правничу допомогу. Зважаючи на вищезазначене, просив позовні вимоги задовольнити. 17.08.2022 представником відповідача, адвокатом Пасічником А.З. подано заперечення, в яких він зазначає, що однією із\~обставин,\~яка має\~значення для\~справи,\~є якісні\~характеристики дерев,\~які були\~незаконно зрубані.\~Розрахунок заподіяної\~шкоди здійснюється,\~зокрема і\~з огляду\~на якісні\~характеристики дерев, такі як чи є дерево сухостійним, чи воно є живоростучим. Від цього, в свою чергу, залежить розмір розрахованої заподіяної шкоди, у випадку, якщо дерево є сухостійним, розмір шкоди розраховується з коефіцієнтом 50% відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 23 липня 2008 року за №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Стандарт доказування у цивільних справах відрізняється від стандарту доказування у кримінальних справах. У цивільних справах слід застосовувати стандарт - баланс імовірностей, що значить доказування обставин з долею імовірності 50% +1%. Однак за відсутності будь-яких доказів у позовній заяві не вважає, що такими доказами можуть бути свідчення зацікавлених осіб - інспектора Державної екологічної інспекції в Тернопільській області Сагаш Д.З., який складав протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] , та громадського інспектора з охорони довкілля Тернопільської області, [PERSON] , який є працівником Державної екологічної інспекції у Тернопільській області. Докази у цивільному процесі слід оцінювати з точки зору їх належності, допустимості, а також достовірності та достатності. Показання [PERSON] \~та [PERSON] \~є очевидно\~недостовірними доказами. Посилання прокурора на те, що у матеріалах справи не значиться те, що ці дерева сухостійні, є такими ж, як і посилання відповідача на те, що ніде у матеріалах справи не значиться, що дерева були живоростучими. Твердження прокурора про існування «помилки» у первинному розрахунку є лише словами, не підтвердженими жодним чином. Баланс імовірностей у цьому випадку на стороні заперечень відповідача. В судовому засіданні прокурор Бучацької окружної прокуратури Борис І.С. позовні вимоги, викладені в позовній заяві, підтримала. В судове засідання представник Державної екологічної інспекції в Тернопільській області не з`явився, однак подав до суду клопотання, згідно якого позовні вимоги підтримує і просить справу розглядати у його відсутності. Представник відповідача, адвокат Пасічник А.З. позов визнав частково з підстав, зазначених у відзиві. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що він працював державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області, на даний час є пенсіонером. Під час виконання своїх посадових обов`язків в грудні 2019 року [PERSON] поступило повідомлення від жителів с. Велеснів Монастириського району Тернопільської області про здійснення порубки дерев на пасовищі с. Велеснів. Оскільки транспортного засобу свідок не мав, зателефонував за допомогою громадському інспектору з охорони довкілля Тернопільської області [PERSON] . Вони вдвох приїхали на дане пасовище, на якому побачили багато порізаних дерев, людей не було, однак по дорозі їм назустріч їхала підвода з людьми. Через кілька днів він з [PERSON] знову приїхали на дане пасовище, де побачили підводу з кіньми, людей з бензопилами та завантажений дровами автомобіль ЗІЛ, водій якого висипав деревину. [PERSON] викликав працівників поліції для встановлення осіб правопорушників. Після цього батько [PERSON] та його сини показали [PERSON] зрізані ними дерева. [PERSON] були проведені обміри, складено протоколи на трьох повнолітніх осіб, які різали дерева, та вилучено бензопили. Від надання пояснень та підпису в протоколі [PERSON] відмовився. Правопорушник [PERSON] показував зрізані ним дерева, вони з [PERSON] проводили обміри. Серед вказаної [PERSON] кількості дерев сухостійних не було. [PERSON] розраховував завдану шкоду та відправив Іваникам для сплати. На розгляд справи 13.01.2020 відповідач [PERSON] прибув, отримав копію постанови, оплатив штраф 170 грн, після чого їм повернув Іваникам бензопили. В протоколі не вказується про те, сухостійне дерево чи ні, про технічний стан [PERSON] зазначає у своїх відомостях. Первинний розрахунок розміру шкоди, що наданий прокурору листом від 21.01.2020 за №1-1-21-263, де значаться у списку дерев сухостійні дерева, стосувався [PERSON] , а не відповідача, свідок допустив помилку при редагуванні розрахунку, залишивши дані, що стосувались рубки [PERSON] та надіслані [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що він є громадським інспектором з охорони довкілля Тернопільської області. Під час рейду він із [PERSON] почули, що у лісовому масиві працюють бензопили. Коли приїхали на місце, то побачили людей, а також дві бензопили, та автомобіль з дровами. Вони почали з`ясовувати особи даних громадян та попросили пред`явити документи на порубку деревини, коли отримали відмову в наданні документів, викликали поліцію. Водій автомобіля, побачивши, що починає відбуватися, висипав порізані дрова на землю, однак вони йому завадили поїхати з місця. [PERSON] провів обміри зрізаних дерев, склав протоколи на [PERSON] з двома синами, та вилучив бензопили. Він не може повідомити, які саме дерева були зрізані [PERSON] , оскільки дерева вони різали втрьох (відповідач та його батько і брат), однак з усієї кількості зрізаних дерев сухостійних багато не було. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка відповідач [PERSON] суду показав, що він разом із батьком [PERSON] та рідним братом [PERSON] в грудні 2019 року за межами населеного пункту Велеснівської сільської ради Монастириського району зрізали 18 тонких дерев породи берези та тополі, усі дерева були сухостійними, живих дерев не різали. Коли приїхав інспектор, він рахував пеньки зрізаних дерев. [PERSON] показував інспектору пеньки, дерева яких він особисто зрізав. Після цього зрізані ними дерева вони відвезли до Велеснівської сільської ради. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що він є рідним братом відповідача [PERSON] . В грудні 2019 року свідок разом з братом та батьком за межами населеного пункту Велеснівської сільської ради здійснили порубку близько 20 сухостійних дерев. Після того, як інспектором було проведено відповідні заміри, зрубані дерева вони відвезли до Велеснівської сільської ради. Заслухавши пояснення відповідача, представників сторін, покази свідків, дослідивши письмові докази, суд встановив наступні обставини. Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на, підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, на яку, крім іншого, покладено обов`язок представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ст. 16 Конституції України, забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Реалізація зазначеного обов`язку здійснюється державою через відповідні органи, які зважаючи на приписи ч. 2 ст. 19 Конституції України, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Відповідно до вимог ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно з п. п, 1, 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017, Держекоінспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. Державна екологічна інспекція у Тернопільській області, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021, № 53, (далі - Положення), є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (Держекоінспекція України) та їй підпорядковується. Пунктом 5 частини 2 розділу 2 Положення визначено, що Державна екологічна інспекція у Тернопільській області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо законного вирубування. Відповідно до п. «й» ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища зокрема належить вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Пунктами 3, 8, 9 Положення передбачено, що Інспекція має право проводити перевірки, складати акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю), складати протоколи про адміністративні правопорушення, надавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства, розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства, виступати позивачем та відповідачем у судах. Разом з тим, Інспекцією до часу подання позову керівником Бучацької окружної прокуратури відповідних дій щодо стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок самовільної порубки дерев, шляхом пред`явлення позовної заяви до суду, не здійснено. Судом встановлено, що Державна екологічна інспекція у Тернопільській області достовірно знаючи про факти порушення з боку жителя с. Стінка Чортківського району Тернопільської області [PERSON] інтересів держави, в судовому порядку не вжила заходів щодо стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок самовільної порубки дерев. Така бездіяльність контролюючого органу призвела до порушення інтересів держави, адже з моменту його виявлення, зокрема з 17.12.2019 року, завдана навколишньому природному середовищу шкода залишається невідшкодованою. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. На підставі наведеного, суд вважає, що прокурором доведено наявність підстав для представництва інтересів держави Бучацькою окружною прокуратурою в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, в зв`язку з нездійсненням захисту інтересів держави останніми, шляхом звернення до суду з відповідною позовною заявою, а тому доводи представника відповідача, адвоката Пасічника А.З. про те, що керівник Бучацької окружної прокуратури не мав повноважень заявляти позов, суд вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України, у визначених законом випадках, прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього ЦПК України. Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 56 ЦПК у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Судом встановлено, що [PERSON] , житель с. Стінка Бучацького району, 17.12.2019 о 15 год 30 хв на землях сільськогосподарського призначення (пасовищі) на території Велеснівської сільської ради Монастириського району Тернопільської області за межами населеного пункту, полу на землях, не віднесених до лісового фонду, здійснив самовільну порубку 15 дерев, а саме: 12 см - 5 шт., 14 см - 2 шт., 16 см - 2 шт., 18 см - 3 шт., 22 см - 2 шт., 28 см - 1 шт., що є порушенням ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України. Даний факт зафіксований Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, про що 17.12.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Тернопільській області Сагашем Д.З. складено протокол про адміністративне правопорушення № 003523 відносно [PERSON] за вчинення ним адміністративного правопорушення. Постановою № 2 державного інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Тернопільській області Сагаша Д.З від 13.01.2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн в дохід держави. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вказана постанова відповідачем [PERSON] не оскаржувалася, останнім сплачено штраф у розмірі 170 гривень, що підтверджується квитанцією № 30 від 13.01.2020, виданою Філією Тернопільське ОБУ АТ «Ощадбанк». В матеріалах справи міститься розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев за межами населеного пункту на землях, не віднесених до лісного фонду на території Велеснівської сільської ради Монастириського району, жителем с. Стінка Бучацького району [PERSON] , та складений держінспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Сагашем Д.З., згідно якого сума шкоди становить 13\~300,38 грн та кількість зрубаних порушником дерев зазначена 24. З інформації Держекоінспекції у Тернопільській області від 21.05.2021 № 1-1-05-2024 слідує, що 21.01.2020 інспекція скерувала [PERSON] претензію за № 1-1-21-263 на відшкодування 13300,38 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Дана претензія частково сплачена на суму 200 грн (100 грн сплачено в лютому 2020 року, та 100 грн сплачено в квітні 2021 року). Залишок невідшкодованих збитків становить 13100,38 грн. Згідно інформації Держекоінспекції у Тернопільській області, наданої на запит керівника Бучацької окружної прокуратури від 22.09.2021 № 2588вих-21, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Олександром Вітряком 23.09.2021 року здійснено уточнення в розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубування дерев [PERSON] , на землях сільськогосподарського призначення (пасовище), що належить до лісового фонду, за межами населеного пункту Велеснівської сільської ради Монастирського району, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17.12.2019 року №003523. Відповідно до розрахунку, розмір заподіяної шкоди становить 13165,87 грн. Розрахунок з уточненою інформацією про розмір завданої шкоди був надісланий [PERSON] разом з супровідним листом 23.09.2021 за вих № 1-1-21-3725. У відповідності до розрахунку Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, проведеним на підставі пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу», складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області О.В.Вітряк, розмір шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев [PERSON] на землях сільськогосподарського призначення (пасовище), що не належить до лісового фонду, за межами населеного пункту Велесніської сільської ради Монастириського району, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17 грудня 2019 року № 003523, становить 13\~165,87 грн (кількість зрубаних дерев - 15, з них: 12 см - 5 шт., 14 см - 2 шт., 16 см - 2 шт., 18 см - 3 шт., 22 см - 2 шт., 28 см - 1 шт.). \~ \~ \~ \~ З листа Держекоінспекції у Тернопільській області від 23.11.2021 № 1/1-1-05-4562 слідує, що інспекція скерувала [PERSON] претензію за № 1-1-21-263 на відшкодування 13300,38 грн. 23.09.2021 інспекція направила на адресу [PERSON] уточнену претензію за № 1-1-21-3725 разом з уточненим розрахунком збитків на загальну суму 13165,87 грн. Збитки, заподіяні [PERSON] , порушенням вимог природоохоронного законодавства відшкодовано частково в сумі 200 грн, залишок невідшкодованих коштів становить 12965,87 грн. Згідно статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені нормами статті 1166 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до ст. 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди. В силу ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Отже, дії [PERSON] визнані неправомірними, що підтверджується постановою № 2 державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Тернопільській області Сагаша Д.З від 13.01.2020, між неправомірними діями [PERSON] і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та встановлена вина [PERSON] у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення. В судовому засіданні доведено факт завдання навколишньому природному середовищу шкоди в розмірі 13165,87 грн, [PERSON] частково відшкодовано 200 грн, та залишається невідшкодованою шкода в розмірі 12965,87 грн. Зазначені обставини доводяться відповідними доказами, наявними в матеріалах справи, які відповідачем та його представником в ході судового розгляду спростовані не були. Враховуючи, що шкода, заподіяна відповідачем [PERSON] навколишньому природному середовищу в розмірі 12965,87 грн, добровільно не сплачена, вона підлягає стягненню в судовому порядку. Відповідно до п. «б» ч. 2 до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок: частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України від 08 липня 2010 року № 2456-VІ джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюють згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків, тобто заподіяна шкода підлягає стягненню 30% в доход спеціального фонду Державного бюджету України, 50% - в доход спеціального фонду місцевого бюджету Монастириської міської ТГ, 20% - в доход спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради. Відповідачем та його представником під час розгляду справи не доведено, що [PERSON] здійснював порубку лише тих дерев, які були сухостійними. При цьому суд не бере до уваги пояснення свідка [PERSON] та пояснення відповідача [PERSON] , який був допитаний як свідок, які вони дали під час розгляду справи з приводу того, що ними вирубувалися лише сухостійні дерева, оскільки такі пояснення не відповідають фактичним обставинам справи, спростовуються наведеними вище письмовими доказами, а також поясненнями свідків [PERSON] та [PERSON] , наданими під час розгляду справи. Крім того, свідок [PERSON] - особа зацікавлена, оскільки є рідним братом відповідача [PERSON] та разом із ним здійснював незаконну вирубку дерев. Аргументи представника відповідача про те, що не зазначення ознак дерев (живі чи сухостійні), що були зрубані порушником, у протоколі про адміністративне правопорушення та постанові про притягнення до адміністративної відповідальності відбулося з вини особи, що складала вказані документи, суд до уваги не приймає, оскільки ні ст. 256 КУпАП (зміст протоколу про адміністративне правопорушення), ні ст. 283 КУпАП (зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення) не передбачено зазначення у протоколі чи постанові про притягнення до адміністративної відповідальності якісних характеристик предметів, на які були спрямовані адміністративні правопорушення. У відповідності до ст. ст. 12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відносно посилань представника відповідача на первинний розрахунок розміру шкоди, що наданий прокурору листом від 21.01.2020 за №1-1-21-263, де значаться у списку дерев сухостійні дерева, суд зазначає, що даний розрахунок не має відношення до вказаної цивільної справи, він був помилково надісланий відповідачу по справі та стосується тих дерев, які були зрубані не відповідачем, а його батьком [PERSON] , що було з`ясовано в судовому засіданні з пояснень прокурора, а також з пояснень свідка [PERSON] . За встановлених обставин та визначених відповідно до них правовідносин суд приходить до переконання, що позов обґрунтований і його слід задовольнити. Крім того, в силу\~ст. 141 ЦПК України\~слід стягнути з [PERSON] на користь Тернопільської обласної прокуратури судовий збір в розмірі 2481 грн.

Outcome: approved