Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до ПрАТ "Володимир-Волинське АТП 10707" про стягнення заборгованих сум відшкодування та компенсації через порушення термінів їх виплати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 07.09.2021 з відповідача в його користь стягнуто суми відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Згідно з висновку судово-медичної експертизи від 08.02.2001 йому встановлено 50% втрати професійної працездатності довічно. Визначені йому судом щомісячні суми відшкодування шкоди періодично перераховувалися відповідачем по мірі зростання заробітної плати машиністів гірничих виймальних машин на підприємствах вугільної промисловості. Рішенням Володимир-Волинського міського суду від 07.09.2021 року в його користь щомісячно стягувалося 6489,55 грн сум відшкодування шкоди до чергового підвищення тарифних ставок машиністів гірничих виймальних машин шостого розряду та перерахунку сум відшкодування шкоди. Оскільки відповідач не сплачував щомісячні суми, тому він звернувся досуду і рішенням Володимир-Волинського міського суду від 18.08.2021 в його користь було стягнуто заборгованість за період з 01.04.2020 по 01.07.2021 в сумі 86214,90 грн та 5443,04 грн компенсації через порушення термінів її виплати. На даний час відповідач не сплачує позивачу щомісячні суми відшкодування шкоди за втрату працездатності, внаслідок чого утворилась заборгованість в сумі 77874,60 грн. Оскільки відаовідач не вчасно виплачує щомісячні суми відшкодування шкоди за втрату працездатності, а тому повинен сплатити компенсацію у зв`язку з несвоєчасною виплатою сум відшкодування шкоди за втрату працездатності в розмірі 11369,60 гривень. Просить стягнути з відповідача ПрАТ "Володимир-Волинське АТП-10707" в його користь невиплачені йому суми відшкодування шкоди за період з 01.07.2021 по 01.07.2022 у розмірі 77874,60 грн та компенсацію у зв`язку з несвоєчасною виплатою сум відшкодування шкоди за втрату працездатності в розмірі 11369,60 гривень. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з"явився, проте продав заяву, в якій позовні вимоги визнає повністю та просить справу розглянути без його участі. Враховуючи те, що в судове засідання сторони не з`явились, тому згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування технічними засобами. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд приймає визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить вимогам Цивільного кодексу України відповідає інтересам сторін по справі та не порушує права та інтереси інших осіб. Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі. Згідно з ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону не порушує його права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до статтей 12, 13 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 1208 ЦК України, за явою потерпілого у разі підвищення вартості життя розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає індексації на підставі рішення суду. За заявою потерпілого у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає відповідному збільшенню на підставі рішення суду. З висновку експерта №8 від 08.02.2001 року вбачається, що [PERSON] визнаний таким, що втратив професійну працездатність на 50 відсотків довічно. Як вбачається з копії рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області 18.08.2021, з Приватного акціонерного товариства "Володимир-Волинське АТП-10707" стягнуто на користь позивача невиплачені йому суми відшкодування шкоди за період з 01.04.2020 по 01.07.2021 в сумі 86214,90 гривень. Відповідно довідки № 27 від 29.07.2022., виданої ПрАТ «Володимир-Волинське АТП 10707» заборгованість станом на 29.07.2022 становить 77874,60 гривень. На невиплачені позивачу своєчасно щомісячні суми відшкодування шкоди нараховується компенсація. Зі змісту статті 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» вбачається, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язують із настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені терміни його виплати. Статті 2, 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» встановлюють термін затримки виплати доходу, за якого виникав право на компенсацію, визначення поняття «доходи» для цілей цього Закону, а також: порядок обчислення суми компенсації. Пункти 1. 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку і порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159. відтворюють положення Закону №2050-111, конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій. У пункті 4 цього Порядку прописано, що сума компенсації обчислюється як добуток нархованого. але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків й обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін.(кодексу інфляції) у відсотках для визначення cуми компенсації, поділений на 100. При цьому кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням термінів їхньої виплати, мають компенсаторний характер, спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи, пов`язані з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари й послуги. Використане у статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язко з порушенням ст років їх виплати» формулювання, що компенсація обчислюється як добуток «нарахованого, але невиплаченого грошового доходу» за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, яка її має бути або нарахований, або такий, що його можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення. Зміст і правова природа спірних правовідносин у розумінні положень статей 1-3 вказаного Закону дають підстави вважати, що право на компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати особа набуває незалежно від того, чи були такі суми їй попередньо нараховані, але не виплачені. Зазначена правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду від 24.09.2020 р. у справі № 280/788/19. Отже, на невиплачені на даний час заборговані суми відшкодування шкоди відповідно до норм ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» і Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їхньої виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159, нараховується компенсація (невиплачена сума відшкодування шкоди х приріст індексу споживчих цін за період її невиплати /100): Тому позивачу належить компенсація на невиплачені суми відшкодування шкоди - 11369,60 гривень, котра визнається відповідачем. Оскільки позивач належними, допустимими, достовірними доказами довів обставини, на котрі посилався, як на підставу своїх вимог, а відповідач повністю визнав позов, тому суд прийшов до висновку, що позов слід задовольнити. Відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. За умовами ч.ч. 3, 4 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Згідно з ч. 3 ст. 141 ЦПК, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Ч.4 вказаної статті передбачено, що якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку. У ч. 2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» зазначено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо, визначаються в договорі про надання правової допомоги. На підтвердження понесених позивачем витрат складено розрахунок на надання професійної правничої допомоги адвокатом, згідно з якого оформлення позовної заяви коштує 1500 гривень. Окрім цього, позивачем надано квитанцію до прибуткового касового ордера № 31 від 22.08.2022, виданого адвокатом Дунець О.Ф., на суму 1500 гривень, що свідчить про фактичну сплату позивачем вказаної суми коштів. Суд вважає, що понесені позивачем витрати у зв`язку з пред`явленням позову та розглядом справи в суді, є обгрунтованими та підтверджені матеріалами справи. Оскільки позов задоволено повністю, тому суд на підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати стягує із відповідача. Оскільки позов задоволено повністю, тому суд на підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати стягує із відповідача.

Outcome: approved