Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-16 00:00:00

12.09.2022 року позивач, від імені та в інтересах якого діє адвокат І.С. Стретович, звернувся в суд з позовом до Рожищенської міської ради Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що його батьком є [PERSON] , який помер [INFO] , а мамою - [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті батька залишилося спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами в [ADDRESS] ; земельні ділянки для обслуговування житлового будинку та ведення сільського господарства; земельна ділянка ( пай). Дане спадкове майно [PERSON] 19.12.2006 року заповів своїм синам: [PERSON] , [PERSON] , які спадщину не прийняли у встановленому законом порядку, оскільки нічого не знали про заповіт. Дану спадщину прийняла [PERSON] , дружина спадкодавця, шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на день його смерті. [PERSON] померла [INFO] . заповіт від її імені не посвідчувався, спадкоємцями першої черги за законом є її діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Враховуючи ту обставину, що правовстановлюючих документів на спадкове майно не було, спадкоємці не зверталися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, хоча позивач інтересу до спадкового майна не втрачав, а самостійно утримував будинок за адресою: [ADDRESS] , де на даний час проживає, та обробляв земельні ділянки. В червні місяці 2022 року позивач звернувся до адвоката з питань введення в експлуатацію самочинного будівництва з часів СРСР і після вивчення документів адвокат порадив звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 25.07.2022 року [PERSON] отримав від приватного нотаріуса С.П. Матвійчук постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з тим, що ним не було подано в нотаріальні органи в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ураховуючи ту обставину, що позивачу не було відомо до червня 2022 року про наявність і заповіту [PERSON] , і спадкового майна після смерті [PERSON] , просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном у 2 ( два) місяці, оскільки вважає, що пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 14.09.2022 року позовна заяву прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, в порядку підготовки справи до судового розгляду по суті витребувані письмові докази, залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] ; підготовче засідання призначено на 03.10.2022 року. Ухвалою Рожищенського районного суду Волинської області від 03.10.2022 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті на 17.10.2022 року. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у заяві, просили позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча були вчасно і належним чином повідомлені про день, час і місце розгляду справи ( ас 58, 60). 17.10.2022 року подали заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача ( ас 64). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - [PERSON] у судовому засіданні не заперечував проти задоволення позовних вимог і додатково суду пояснив, що не претендує на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] . Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоча був вчасно і належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи ( ас 58, 61). 04.10.2022 року подав суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі ( ас 48). Суд заслухавши думку учасників справи, ухвалив розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача і третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - [PERSON] , згідно частини 1 статті 223 ЦПК України. Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідка, дослідивши і об`єктивно оцінивши наявні у справі письмові докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, суд установив таке. В судовому засіданні встановлено, що батьком [PERSON] є [PERSON] , який помер [INFO] , а мамою - [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті батька залишилося спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами в [ADDRESS] ; земельні ділянки для обслуговування житлового будинку та ведення сільського господарства; земельна ділянка ( пай). В судовому засіданні з показань позивача [PERSON] , допитаного як свідка, встановлено, що в червні місяці 2022 року, під час прибирання в будинку за адресою: [ADDRESS] , позивач знайшов серед документів заповіт від 19.12.2006 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Сокілської сільської ради Рожищенського району, згідно якого [PERSON] належний йому житловий будинок з господарськими спорудами та все інше належне йому майно з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, заповів своїм синам: [PERSON] , що проживає в [ADDRESS] , і [PERSON] , що проживає в [ADDRESS] . [PERSON] . [PERSON] і [PERSON] спадщину за заповітом не прийняли у встановленому законом порядку, оскільки нічого не знали про заповіт. Спадщину за законом після смерті [PERSON] [PERSON] прийняла [PERSON] , дружина спадкодавця, шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на день його смерті. [PERSON] померла [INFO] . заповіт від її імені не посвідчувався, спадкоємцями першої черги за законом є її діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Враховуючи ту обставину, що правовстановлюючих документів на спадкове майно не було, спадкоємці не зверталися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, хоча позивач інтересу до спадкового майна не втрачав, а самостійно утримував будинок за адресою: [ADDRESS] , де на даний час проживає, та обробляв земельні ділянки. В липні місяці 2022 року позивач звернувся в нотаріальну контору із заявою про видачу свідоцтва на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] , і 25.07.2022 року отримав від приватного нотаріуса С.П. Матвійчук постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з тим, що ним не було подано в нотаріальні органи в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . [INFO] [PERSON] подав нотаріально посвідчену заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] і про небажання ставити питання про продовження шестимісячного строку, встановленого законом, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] і [PERSON] . [INFO] [PERSON] подав нотаріально посвідчену заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] і про небажання ставити питання про продовження шестимісячного строку, встановленого законом, для прийняття спадщини. Дані обставини підтверджуються показаннями позивача [PERSON] , допитаного як свідка, дослідженими безпосередньо в судовому засіданні письмовими доказами: свідоцтвом про народження [PERSON] від 04.05.1962 року ( ас 6), будинковою книгою домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , свідоцтвом про смерть [PERSON] від 26.12.2006 року ( ас 10), свідоцтвом про смерть [PERSON] від 03.02.2009 року ( ас 11), заповітом [PERSON] від 19.12.2006 року (ас 12), нотаріально посвідченою заявою [PERSON] від 25.07.2022 року ( ас 13), нотаріально посвідченою заявою [PERSON] від 01.08.2022 року ( ас 14), довідкою Сокілського старостинського округу № 316 від 21.07.2022 року ( ас 15), Державним актом на право приватної власності на землю від 28.12.2001 року ( ас 16), повідомленням Головного управління Держгеокадастру у Волинській області від 08.08.2022 року ( ас 17), архівним витягом з рішення сесії Сокілської сільської ради Рожищенського району від 28.01.1997 року № 1/5 ( ас 18), технічним паспортом на об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , витягом з погосподарської книги № 6 за 2006-2010 роки за адресою: [ADDRESS] , довідкою за підписом старости Сокілського старостинського округу від 02.09.2022 року ( ас 24), постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.07.2022 року за № 127/02-31 ( ас 25), постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.07.2022 року за № 128/02-31 ( ас 26), довідкою за підписом старости Сокілського старостинського округу від 21.07.2022 року за № 317 ( ас 27), повідомленням Головного управління Держгеокадастру у Волинській області від 01.08.2022 року ( ас 28), повідомленням приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу від 20.09.2022 року ( ас 44). Надаючи правову оцінку встановленим у судовому засіданні фактичним обставинам справи, суд керується такими нормами права. Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно частини 3 статті 1223, частини 1 статті 1220, частини 1 статті 1270 ЦК України, здійснення права на спадкування, право на спадщину виникає у день її відкриття. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно частини 1 статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, згідно частини 3 статті 1272 ЦК України. За змістом наведених норм ЦК України, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини 3 статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Позивач, який є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] , яка станом на 02.02.2009 року проживала за адресою: [ADDRESS] , не проживав постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копією його паспорта, та пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно з статті 1270 ЦК України. Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликався на те, що причиною пропуску строку для подання заяви і прийняття спадщини була його необізнаність щодо наявності заповіту [PERSON] від 19.12.2006 року і про наявність спадкового майна після смерті [PERSON] . Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Крім того, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи вищенаведене та проаналізувавши зібрані і досліджені докази в їх сукупності, суд доходить висновку про наявність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його мами [PERSON] , оскільки причини пропуску строку, на які посилався позивач, хоча і є не є безумовно поважними і не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, проте, ураховуючи позиції відповідача, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, щодо позовних вимог, з урахуванням дотримання принципу « пропорційності», як невід`ємної складової та інструмента верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності, дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства, при встановленні позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини права та інтереси інших спадкоємців не будуть порушені, а також не буде порушений розумний баланс між інтересами суспільства і приватної особи, яка отримає можливість прийняти у власність спадщину після смерті рідної мами. Виходячи із характеру спірних правовідносин та обставин справи, суд доходить висновку, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення його від права спадкування за законом, а відтак, про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] - один місяць з дня набрання рішенням законної сили. На думку суду, визначений строк є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Згідно клопотання позивача судовий збір слід залишити за позивачем.

Outcome: partial