Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом та з урахуванням всіх уточнень до позовної заяви просив суд усунути від спадкування за законом [PERSON] щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] та стягнути судові витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме судовий збір за подання позовної заяви у сумі 768,40 грн., судовий збір за подання заяви про забезпечення позову у сумі 384,20 грн., витрати на правничу допомогу у розмірі 5000 гривень. В обґрунтування вимог посилалась на те, що [INFO] помер [PERSON] з яким позивач з вересня 2013 року по день смерті спадкодавця проживала однією сім`єю. Позивач своєчасно звернулась до Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса із заявою про прийняття спадщини, в результаті чого була заведена спадкова справа № 200/2019. У позивача з відповідачем виник спір з приводу спадкового майна. Позивач вважає, що відповідача необхідно усунути від спадкування з підстав того, що спадкодавець був хворий, останні місяці свого життя не міг самостійно пересуватись, не міг себе обслуговувати та потребував постійної сторонньої допомоги. Відповідачу було відомо про безпорадний стан спадкодавця, але відповідач жодного разу не приїжджав до спадкодавця і не мав наміру надавати спадкодавцю матеріальну чи іншу допомогу. Після смерті спадкодавця, відповідач реалізував своє право на прийняття спадщини. З посиланням на статтю 1224 ЦК України, враховуючи зазначене в позовній заяві, позивачка просила захистити її порушене право та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 10 вересня 2019 р. ухвалою суду провадження по справі відкрито та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. (а.с.48). 10 вересня 2019 р. ухвалою суду заяву про забезпечення позову позивача в рамках розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення від спадкування була задоволена. Ухвалено заборонити Суворовській державній нотаріальній конторі м. Одеси вчиняти дії з видачі свідоцтва про право на спадщину щодо спадкового майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.50,51). 09 грудня 2019 року ухвалою суду клопотання позивача [PERSON] та відповідача [PERSON] про виклик та допит свідків в межах розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення від спадкування\~задоволено. Викликано свідків в судове засідання, яке призначене на\~04 березня 2020 року . (а.с. 58,59). 21 жовтня 2019 року відповідачем до суду був поданий відзив на позов в якому відповідач просить у задоволенні позовної заяви та стягненні судових витрат відмовити повністю, обґрунтовуючи свої заперечення тим що відповідач з спадкодавцем є рідні брати, тому він є спадкоємцем другої черги, інших спадкоємців першої та другої черги у спадкодавця не має. Відповідач своєчасно звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Відповідач вважає, що право позивачки щодо спадщини не порушене, оскільки вона не набула статусу спадкоємця четвертої черги, а її право не порушене, не визнане та не оспорюється. Відповідач не визнає, що позивачка проживала з спадкодавцем однією сім`єю більше п`яти років до прийняття спадщини, тобто була пов`язана спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки один до одного, піклувалися один про одного та є спадкоємцем четвертої черги. Відповідач зазначив, що умисних дій та умисної бездіяльності спрямованих на ухилення від обов`язку забезпечити підтримку та матеріальну допомогу спадкодавцю у період його хвороби, з 30.12.18р до 04.02.2019 рік, у нього не було. До часу хвороби, спадкодавець на стан здоров`я йому не скаржився, був працездатним, активним, матеріально незалежним, мав самостійний заробіток. На час хвороби спадкодавця, відповідач фізично не мав можливості допомогти у догляді, так як за професією є моряк та у період з 09.01.2019 року по 08.08.2019 рік був працевлаштований на судно. У відповідача із спадкодавцем теплі стосунки, спадкодавець був хрещеним батьком сина відповідача. Про захворювання та про смерть спадкодавця позивач відповідача не повідомила. (а.с. 54-85). Про дату та час судового засідання позивач та представник позивача були належним чином повідомлені, але ні позивач, ні представник позивача у судове засідання не з`явились, подавши до суду заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з воєнним станом в Україні. (а.с. 189,190). Про відкладення призначених судом судових засідань на у справі позивач звертався до суду із заявою від 05.11.2019 року (а.с. 89), із заявою від 03.03.2020 року (а.с.113), із заявою від 27.04.2020 року (а.с.121), із заявою від 23.06.2020 року (а.с.126), із заявою від 07.12.2020 року (а.с.139), із заявою від 02.03.2021 року (а.с.145, 147), із заявою від 02.03.2021 року (а.с.145, 147), із заявою від 06.12.2021 року (а.с.167), із заявою від 01.03.2022 року (а.с.180), із заявою від 27.04.2022 року (а.с.181), із заявою від 21.06.2022 року (а.с.186), із заявою від 28.09.2022 року (а.с.189, 190). Про дату та час судового засідання відповідач та представник відповідача були належним чином повідомлені, представник відповідача подала в суд заяву в якій зазначала про подання позивачем заяв про відкладення розгляду справи на кожне призначене судом засідання, обґрунтовуючи свою неявку воєнним станом, зазначила, що в Одеській області відсутні бойові дії, тому неявка сторони позивача є неявкою без поважних причин та позивач своїми діями навмисно затягує розгляд справи, чим зловживає своїми обов`язками, тому просила суд розглянути справу за відсутністю сторони відповідача та ухвалити рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. (а.с. 191). Щодо неявки сторони позивача в судове засідання, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. ст. 13, 43\~ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки. Рівність сторін є одним з невід`ємних елементів поняття справедливого судового розгляду. Вона вимагає, аби кожна сторона бачила, що їй надано розумні можливості представити свій інтерес за умов, які не ставлять її у несприятливе становище, порівняно із супротивником (Ocalan проти Туреччини [ВП], § 140, Foucher проти Франції, § 34; Bulut проти Австрії; Faig Mammadov проти Азербайджану, § 19). Вона вимагає забезпечення справедливої рівноваги між сторонами і застосовується як до цивільних, так і до кримінальних справ. Розумний характер тривалості провадження визначається відповідно до обставин справи, що вимагає оцінки в цілому (Boddaert проти Бельгії, § 36). Хоча окремі стадії провадження можуть провадитись з прийнятною тривалістю, проте загальна тривалість процесу може, однак, перевищити «розумний строк» (Добертен проти Франції, § 44). Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Верховний Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, обізнаність її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу, вирішивши спір по суті заявлених вимог, за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Враховуючи вимоги ст.\~223\~ЦПК України та ст.6 Конвенції Про захист прав людини та основних свобод, ратифікованої Законом України 17.07.1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести за відсутності позивача. Відповідно до вимог ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясував обставини справи, дослідив та проаналізував матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного. Правовідносини, які виникли між сторонами по справі регулюються ст.1216, ст. 1223,1224,1258, 1262,1264,1269 ЦК України, Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 "Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] (а.с. 4). З інформаційного листа Суворовської державної нотаріальної конторі у м. Одеса від 12.03.2019 року № 909/0214 адресованого [PERSON] вбачається що нотаріальна контора сповістила про одержання заяви про прийняття спадщини від неї до майна померлого [INFO] гр. [PERSON] , [INFO] за вхідним № 4034/02-14, на підставі якої було заведено спадкову справу за № 200/2019. У переліку документів, які необхідно надати нотаріусу для видачі свідоцтва про право на спадщину зазначено надання документів, підтверджуючі родинні відносини. (а.с. 6). З довідки №707 від 04.03.2019 року за підписом керівника житлово-експлуатаційної організації вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований [PERSON] з 15.12. 1995 року та [PERSON] з 18.12.2017 року по час видачі довідки (а.с. 5). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст. 126, 133,135 Сімейного кодексу України № 00023627571 сформованого 09.08.2019 р. та свідоцтва про народження на ім`я [PERSON] , видане відділом РАЦС Суворовського району м. Одеси 29.03. 1983 р. серія ІІІ ЖД № 406057 вбачається, що в [PERSON] та [PERSON] спільні батьки: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с. 60). З свідоцтва про смерть видане повторно 04.09.19р. серія [NUMBER] вбачається що [PERSON] помер [INFO] (а.с. 62). З свідоцтва про смерть видане повторно 04.09.19р. серія [NUMBER] вбачається що [PERSON] померла [INFO] (а.с. 63). З інформаційного листа Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одесі від 19.03.19р. № 995/0116 адресованого [PERSON] вбачається, що заява про прийняття спадщини від 18.03.19 р. за вхідним номером № 507/01/16 долучена до спадкової справи за № 200/2019 (а.с. 64). З виписки № 31294 з медичної картки стаціонарного хворого від 04.02.2019 р. з вбачається, що [PERSON] знаходився на стаціонарному лікуванні у відділенні судино - мозкових захворювань з 30.12.18р до 04.02.2019 рік. Діагноз : Гостре ПМК за типом внутрішньо мозкового крововиливу в стовбур головного мозку. Вегетативний стан. Гіпертонічна хвороба. Зі слів родичів захворів 30.12.2018 року. (а.с. 18). Із витягу з Єдиному державному\~реєстрі юридичних\~осіб,\~фізичних осіб-підприємців\~та громадських\~формувань вбачається,\~що [PERSON] є засновником юридичної особи ТОВ "ФРІ-НЕТ", Ідентифікаційний код юридичної особи 41150311. Види діяльності\~зазначеного товариства\~було:\~Оптова торгівля\~комп`ютерами,\~периферійним устаткуванням\~і програмним\~забезпеченням,\~електронним і\~телекомунікаційним устаткуванням,\~деталями до\~нього;\~діяльність із\~керування комп`ютерним\~устаткуванням;\~оброблення даних,\~розміщення інформації\~на веб-вузлах\~і пов`язана\~з ними\~діяльність;\~веб-порталі; ремонт і технічне обслуговування електронного й оптичного устаткування (основний). (а.с. 65,66). З посвідчення особи моряка АВ 505557, виданого 06.12.2012 року та дійсного по 12.09.2022 року, вбачається що [PERSON] є моряком. (а.с. 70). З послужної книжки моряка № 01026/2008/24 вбачається, що [PERSON] у період з 09.01.2019 року по 08.08.2019 рік був працевлаштований на судно. (а.с. 71-73). Із закордонним паспорту [PERSON] вбачається, що у період з 09.01.2019 року по 08.08.2019 рік був за межами кордону України (а.с. 68,69). З авіаквитків вбачається, що [PERSON] 08.08 о 19.10 перелітав з Амстердама до Стамбулу та 09.08 я перелітав із Стамбулу до м. Одеси. (а.с. 79). З церковної книжки від 30.08.2014 року вбачається, що хрещений батько [PERSON] - Максим. (а.с. 75). 25.06.2021 року у судову засіданні була допитана в якості свідка [PERSON] , яка засвідчила що знає [PERSON] та [PERSON] з дитинства, разом з [PERSON] вони хрестили сина [PERSON] , між братами завжди були хороші стосунки. [PERSON] мав квартиру, машину, працював в Укртелеком, був матеріально забезпеченим, у 2015 році пропонував їй матеріальну допомогу. З 2013 року [PERSON] з жінкою не бачила, на всіх святах з ними він був один без жінки, казав що він холостяк, на свій стан здоров`я не скаржився. (а.с. 153, 154). Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, відповідно до частини 1 статті 15 ЦК України - Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно статті\~1216\~ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно частин\~2,\~3\~статті 1223 ЦК України - у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно частини\~5\~статті 1224 ЦК України - за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Згідно статті 1258 ЦК України - спадкоємці за\~законом одержують\~право на\~спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Згідно статті\~1262 ЦК України - у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно статті\~1264 ЦК України- у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Згідно частини\~1\~статті 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до пунктів 4.2, 4.4. Глави 10 Наказу Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 "Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" (надалі Порядок) - Доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин. Факт проживання спадкоємців однією сім`єю зі спадкодавцем підтверджується рішенням суду, яке набрало законної сили. Відповідно до ч. 3,\~4 ст.\~12\~ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до\~пункту 2\~частини 2\~ст.141\~ЦПК України\~-\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Відповідно до частин 9 ст. 158 ЦПК України - у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог позивача з тих підстав, що позивачем не доведено, що позивач є спадкоємцем четвертої черги, позивачем не надано до суду рішення суду, яким встановлений факт сумісного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Також позивачем не доведено, що спадкодавець потребував матеріальної чи іншої допомоги на час хвороби від відповідача, що відповідач був обізнаний про безпорадний стан спадкодавця, що у відповідача були умисні дії чи бездіяльність, спрямована на ухилення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю. Суд відмовляє позивачу у стягненні судових витрат з підстав відмови у позові. Враховуючи, що суд відмовляє у задоволенні позовних вимог, суд в рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Outcome: dismissed