Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

18.01.2022 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовною заявою до Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно уточненої позовної заяви від 18.02.2022 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовною заявою до Вербківської сільської\~ради Павлоградського\~району Дніпропетровської області, в якій просить суд визначити позивачам додатковий строк тривалістю чотири місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання до Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Ухвалою від 23.02.2022 року відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання. Відповідно уточненої позовної заяви від 05.07.2022 року [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Вербківської сільської\~ради Павлоградського\~району Дніпропетровської області, в якій просить суд визначити позивачу додатковий строк тривалістю чотири місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання до Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов мотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача, після якої залишилось спадкове майно. Відповідно до заповіту, матір заповідала позивачу та її сестрі в рівних частках все майно. Строк для прийняття спадщини було пропущено, позивач раптово захворіла, у зв`язку з чим тривалий час безперервно знаходилась на лікуванні з 05.07.2021 року до 13.09.2021 року, що створило істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Ухвалою від 01.08.2022 року позов залишено без розгляду в частині позовних вимог [PERSON] . Ухвалою від 05.09.2022 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до розгляду по суті. В судове засідання позивач, представник позивача не з`явились, представник позивача згідно письмової заяви просив розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надіслав заяву у якій просив розглянути справу за його відсутності, не заперечував проти задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [INFO] у селі Вербки Павлоградського району Дніпропетровської області померла [PERSON] згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , про що складений відповідний актовий запис 09 березня 2021 року № 432. 29 березня 2016 року [PERSON] склала заповіт та заповіла все своє майно [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в рівних частинах. Згідно свідоцтва про народження вбачається, що [PERSON] є матір`ю позивача, [PERSON] . Згідно державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ДП №096474, виданого Вербківською сільською Радою народних депутатів від 03.09.2021 року, [PERSON] передається у приватну власність земельна ділянка площею, 0,3650 гектарів в межах згідно з планом, яка розташована на території с.Вербки Вербківської сільської ради. Згідно свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, виданого Виконавчим комітетом Павлоградської районної Ради народних депутатів, житловий будинок з прилеглими до нього будівництвами і спорудами, який знаходиться по [ADDRESS] дійсно належить [PERSON] . Згідно довідки № 2454 від 09.07.2021 року, виданої Вербківською сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області, [PERSON] , яка померла [INFO] до своєї смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . На час смерті проживала та була зареєстрована одна. На день смерті разом з нею був зареєстрований онук [PERSON] , 1984 року народження, який зареєстрований у вказаному будинку і станом на 09.07.2021. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В матеріалах спадкової справи №404/2021, яка заведена після смерті [INFO] [PERSON] , міститься заповіт від 29.03.2016 року, згідно якого [PERSON] , [INFO] , все належне їй майно заповіла [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в рівних частинах, а також заяви [PERSON] , [PERSON] від 23.12.2021 року про видачу свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно частин 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. [PERSON] в шестимісячний\~строк з\~дня відкриття\~спадщини після\~смерті матерііз заявою про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась, фактично спадщину не прийняла, оскільки не проживала на час відкриття спадщини постійно із спадкодавцем. 23.12.2021 року [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Постановою Державного нотаріуса Другої Павлоградської держнотконтори Ю.С. Дутчак, від 23 грудня 2021 року, відмовлено [PERSON] в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. В своєму позові позивач зазначила, що строк для прийняття спадщини було пропущено з поважних причин, оскільки вона тривалий час з 05.07.2021 року по 13.09.2021 року знаходилась на лікуванні, що підтверджується медичними довідками. Суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2та постанови Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 року Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 року на всій території України встановлено карантин, який триває і на теперішній час. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні запроваджено воєнний стан. Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року. В подальшому Указом Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжено до 21.11.2022 року. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в чотири місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про наявність у позивача поважних причин пропуску шестимісячного строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Outcome: approved