Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся в суд з позовом до ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» про зобов`язання провести коригування обсягів спожитих послуг з гарячого водопостачання. Позов мотивовано тим, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , в якій крім нього зареєстрована дружина та двоє дітей. Будинок, в якому розташована його квартира знаходиться на балансі ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці». В належній Позивачу квартирі встановлено лічильник обліку гарячої води ЛК- 15Г з заводським номером 7023925, який було опломбовано,21.02.2017 завідуючим господарством ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» Судимою В.В. На момент встановлення та опломбування вищевказаного лічильника його показники становили 00001 м. куб., що зафіксовано в технічному паспорті на лічильник вищевказаним працівником ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці». Оскільки [PERSON] є учасником бойових дій, відповідно до постанови Кабінету міністрів України № 409 від 06.04.2014 р. «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування», має 100% пільгу по сплаті за послуги із гарячого водопостачання в межах відповідних соціальних нормативів, які на момент виникнення спірних правовідносин становили 4 куб. метри на одну особу на місяць (підпункт 2 пункту 3).З 21.02.2017 р., Позивач та члени його сім`ї з відома відповідача споживали гарячу воду, в зв`язку з чим [PERSON] щомісячно повідомлялись показники спожитої гарячої води працівнику відповідача [PERSON] , який в свою чергу мав би їх надавати до КП «Вінницяміськтеплоенерго». При цьому зазначаю, що щомісячне споживання гарячої води Позивачем та членами його сім`ї не перевищувало 3 м3 та повністю відповідало визначеному йому, як учаснику бойових дій, ліміту. Між КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго» та відповідачем укладено договір на постачання теплової енергії та гарячої води, відповідно до якого нарахування і розрахунки за вищевказані послуги проводяться з Відповідачем. Таким чином, Відповідач після повідомлення Позивачем показників лічильника мав би їх в подальшому надавати до КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго» для проведення відповідних нарахувань. Отже, нарахування за отриману послугу з гарячого водопостачання мали б здійснюватись відповідно до наданих Позивачем щомісячних показників квартирного лічильника гарячої води, встановленого з відома Відповідача. В подальшому, 24.04.2018 р. на 1-й під`їзд по [ADDRESS] встановлено окремий лічильник, про що складено відповідний акт. У вказаному акті зазначено, що відповідач зобов`язується надавати щомісячно КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго» дані про використання мешканцями гарячої води. Крім того вказаним актом підтверджено встановлення лічильників в квартирах мешканців. Відповідачем до КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго» було подано показник спожитої Позивачем гарячої води за квітень 2018 року, який становив 50 м3. Однак ці 50 м3 - це обсяг гарячої води спожитої сім`єю Позивача за період з21.02.2017 р. по 24.04.2018 р., а не за один квітень місяць 2018 року, як помилково враховано Відповідачем. В наслідок помилкового врахування вищевказаного показника, як показника спожитої [PERSON] послуги з гарячого водопостачання, за один місяць утворилась необгрунтована та безпідставна заборгованість в розмірі 4258,28 грн. З того часу Відповідач припинив надавати Позивачу послугу з гарячого водопостачання, згодом він встановив собі бойлер для нагрівання води. Проте, відповідач не припинив йому нарахування, і станом на 01.05.2021, згідно довідки № 48 ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» від 19.04.2021 р., заборгованість а постачання гарячої води становить 5793,88 грн. Позивач неодноразово звертався до відповідача з метою проведення відповідного коригування та приведення наданих Відповідачем показників у відповідність до фактично отриманих [PERSON] обсягів гарячого водопостачання для їх подальшого направлення до КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго».Однак Відповідач відмовляється від надання до КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго» відкоригованих показників, що свідчить про його небажання добровільно усувати допущену ним помилку. Просить зобов`язати Державний навчальний заклад «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» провести коригування обсягів спожитих послуг з гарячого водопостачання, виходячи з розрахунку Зм3 щомісячно, за період з 21.02.2017 по 24.04.2018 р. Зобов`язати Державний навчальний заклад «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» \~ \~ \~ \~ надати до Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» відкориговані показники обсягу спожитих позивачем послуг з гарячого водопостачання для подальшого проведення перерахунку та списання безпідставної заборгованості в розмірі 5793.88 грн. Зобов`язати Державний навчальний заклад «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» припинити нарахування витрат за послуги з гарячого водопостачання по квартирі [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 19.08.2021року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, просила задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, заперечував щодо його задоволення, просив в задоволенні позову відмовити застосувавши строк позовної давності. Представник третьої особи в судовому засіданні позов не визнала, заперечувала щодо його задоволення. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що не заперечувалося і представником відповідача. Згідно довідки ДНЗ «Вище професійне училище №7» від 18.04.2018року в квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] (власник), [PERSON] (донька), [PERSON] (дружина), [PERSON] (син). 21.02.2017року в квартирі [ADDRESS] , встановлено лічильник обліку гарячої води ЛК- 15Г з заводським номером 7023925, показник 00001, який було опломбовано завідуючим господарством ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» [PERSON] . Згідно посвідчення серія [NUMBER] [PERSON] є учасником бойових дій, відповідно до постанови Кабінету міністрів України № 409 від 06.04.2014 р. «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування», має 100% пільгу по сплаті за послуги із гарячого водопостачання в межах відповідних соціальних нормативів, які на момент виникнення спірних правовідносин становили 4 куб. метри на одну особу на місяць (підпункт 2 пункту 3). Відповідно до довідки ДНЗ «Вище професійне училище №7» № 248 від 19.04.2021року у [PERSON] наявна заборгованість за комунальні послуги в сумі 5793,88грн. Заборгованість виникла за постачання гарячої води. Згідно акту підписаний контролером [PERSON] КП ВМР «ВМТЕ», ДНЗ №ВПУ №7 м. Вінниці» зав. господарством Сулима В.В., бухгалтер [PERSON] , мешканцем І під`їзду по [ADDRESS] [PERSON] складений про те, що 24.04.2018р. було розглянуто питання про підключення гарячої води, встановлення окремого лічильника на І-й під`їзд по [ADDRESS] та відображення в рахунку за послуги по використанню гарячої води. За згодою сторін було домовлено про те, що училище зобов`язується надавати щомісячно КП ВМР «ВМТЕ» дані про використання мешканцями гарячої води. Лічильники встановлені в квартирах мешканців. В свою чергу КП ВМР «ВМТЕ» щомісячно надає училищу рахунки окремо по житлових будинках та гуртожитків. Згідно розрахунку нарахування послуг з гарячого водопостачання та водовідведення по мешканцю [PERSON] по [ADDRESS] за період з квітня 2018 року по листопад 2018року, заборгованість становить 5793,88грн. З вказаного розрахунку ДНЗ «Вище професійне училище №7 м. Вінниці» вбачається, що за квітень 2018 року нараховано 50 м.куб. гарячої води. Згідно ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~зазначено, що житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до ст.ст.\~18, 21 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~\~виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів. У разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складення та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо. Спори щодо задоволення претензій споживачів вирішуються в суді. Споживач має право на досудове вирішення спору шляхом задоволення пред`явленої претензії. Згідно п. 2 ч. 1\~ст.5 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~, до житлово-комунальних послуг належать: комунальні послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Згідно ч. 2\~ ст. 12 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~, договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Такі договори можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач). Згідно ч. 1\~ст. 13 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~, договір про надання комунальної послуги укладається між виконавцем відповідної послуги та споживачем або особою, яка відповідно до договору або закону укладає такий договір в інтересах споживача, або з управителем багатоквартирного будинку. Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» статтю 19 ЗУ «Про житлово комунальні послуги»\~\~доповнено частиною четвертою такого змісту: «Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація)». Підпунктом 2 пункту 3 постанови Кабінету міністрів України № 409 від 06.04.2014 р. «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» установлено соціальні нормативи, в межах яких держава надає громадянам пільги або субсидії на оплату житлово-комунальних послуг, витрат на управління багатоквартирним будинком: - для користування\~послугами з\~централізованого водопостачання\~-\~2\~куб.\~метри холодної\~води на\~одну особу\~на місяць\~за наявності\~послуги з\~постачання гарячої\~води та\~3,6\~куб.\~метри холодної\~води на\~одну особу\~на місяць\~за відсутності\~послуги з\~постачання гарячої\~води. У\~разі виникнення\~перерви у\~наданні послуг\~з постачання\~гарячої води\~(більш\~як на\~14\~діб)\~в установленому\~законом порядку\~-\~3,6\~куб.\~метра холодної\~води на\~одну особу\~на місяць. У разі відсутності вузлів розподільного обліку холодної води нарахування плати за користування послугами з централізованого водопостачання особам з інвалідністю внаслідок війни та членам їх сімей, на яких відповідно до законодавства поширюються пільги, здійснюється виконавцями такої послуги згідно із соціальними нормативами, встановленими абзацом першим\~цього підпункту. Відповідно до абз. 2 п. 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (затвердженні постановою кабінету міністрів України №630 від 21.07.2005) справляння плати за нормативами нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку. Відповідно до абз. З п. 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (затвердженні постановою Кабінету міністрів України №630 від 21.07.2005) після отримання показань квартирних засобів обліку, якщо вони відрізняються від розрахованих за показаннями будинкових засобів обліку, виконавець здійснює коригування плати за надану послугу в наступному розрахунковому періоді шляхом зменшення або збільшення обсягів спожитої кожним споживачем послуги, що відображається в платіжному документі періоду, наступного за здійсненням коригування. Під час судових засідань було встановлено, що Позивач неодноразово звертався до Відповідача з метою проведення відповідного коригування та приведення наданих Відповідачем показників у відповідність до фактично отриманих [PERSON] обсягів гарячого водопостачання для їх подальшого направлення до КП ВМР «Вінницяміськтеплоенерго», однак Відповідач відмовив у проведенні коригування без обґрунтування своєї відмови. Отже, судом було встановлено, що Відповідачем було допущено порушення прав Позивача, як учасника бойових дій, який відповідно до постанови Кабінету міністрів України № 409 від 06.04.2014 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування», має 100% пільгу по сплаті за послуги із гарячого водопостачання в межах відповідних соціальних нормативів та йому неправомірно було нараховано борг в сумі 5793,88 грн., але суд позбавлений можливості задовольнити заявлені позовні вимоги в зв`язку з пропуском строку позовної давності, про застосування наслідків спливу якої заявлено відповідачем. Відповідно до статті 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Позовна давність обчислюється за загальними правилами обчислення цивільно-правових строків. Позовна давність установлюється в законі з метою упорядкування цивільного обороту за допомогою стимулювання суб`єктів, права чи законні інтереси яких порушені, до реалізації права на їх позовний захист протягом установленого строку. Позовна давність відноситься до строків захисту цивільних прав; при цьому поняття "позовна" має на увазі форму захисту - шляхом пред`явлення позову, необхідною умовою реалізації якої є виникнення права на позов, що розглядається у двох аспектах - процесуальному (право на пред`явлення позивачем позову і розгляд його судом) і матеріальному (право на задоволення позову, на отримання судового захисту). Питання про об`єкт дії позовної давності виникає через відмінності в розумінні категорії "право на позов у матеріальному сенсі" (право на захист) у контексті її співвідношення із суб`єктивним матеріальним цивільним правом як одним з елементів змісту цивільних правовідносин. Набуття права на захист, для здійснення якого встановлена позовна давність, завжди пов`язане з порушенням суб`єктивного матеріального цивільного права. Суб`єктивне матеріальне цивільне право і право на позов відносяться до різних видів матеріального права: перше - регулятивне, друге - охоронне. Змістом права на позов є правомочність, що включає одну або декілька передбачених законом можливостей для припинення порушення, відновлення права або захисту права іншими способами, які можуть реалізовуватись тільки за допомогою звернення до суду. Ураховуючи, що метою встановлення у законі позовної давності є забезпечення захисту порушеного суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу в межах певного періоду часу, тобто тимчасове обмеження отримати захист за допомогою звернення до суду, слід дійти висновку, що об`єктом дії позовної давності є право на позовний захист (право на позов у матеріальному сенсі), що є самостійним правом (не ототожнюється із суб`єктивним матеріальним правом і реалізується в межах охоронних правовідносин), яким наділяється особа, право якої порушене. Відповідно до статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Зазначений трирічний строк діє після порушення суб`єктивного матеріального цивільного права (регулятивного), тобто після виникнення права на захист (охоронного). У відповідності до частини першої статті 259 ЦК України, позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі. Відповідно до статті 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. При цьому для визначення моменту виникнення права на позов важливими є як об`єктивні (сам факт порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) моменти, що відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 29 жовтня 2014 року у справі № 6-152цс14. За змістом статті 266 ЦК України, зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четвер та статті 267 ЦК України). Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. При цьому саме на позивача покладений обов`язок доказування тієї обставини, що строк звернення до суду був пропущений ним з поважних причин. Отже, за змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку позовної давності може бути пов`язаний з різними юридичними фактами та їх оцінкою управомоченою особою. Враховуючи те, що позовні вимоги стосуються коригування показників гарячого водопостачання за період з 21.02.2017 по 24.04.2018р., що заявлені поза межами строку позовної давності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову. Враховуючи, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, а саме згідно посвідчення серія [NUMBER] є особою з інвалідністю ІІ групи, безтерміново, суд вважає за необхідне судовий збір компенсувати за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed