Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Бродівського районного суду Львівської області з позовною заявою до відповідача Підкамінської селищної ради Львівської області про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її баба [PERSON] . Після смерті останньої залишилося спадкове майно. Позивачка вказує, що за життя баба [PERSON] спадковою масою розпорядилася, склала заповіт на усе своє майно на користь позивачки. Позивачка наголошує, що основними причинами пропуску строку стало те, що в період коли вона повинна була подати заяву в нотаріальну контору почалася війна і 5 березня 2022 року вона зі своєю дочкою [PERSON] , будучи вагітною з іншою дитиною змушена була виїхати в Республіку Польща, де [INFO] народила сина [PERSON] . В Україну вона повернулася 17 серпня 2022 року. Позивачка зазначає, що вона звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак їй було відмовлено, та роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Проте може його поновити тільки в судовому порядку. Позивачка у підготовче засідання не з`явилася. Від представника позивачки: адвоката Микитюка Степана Михайловича надійшла заява про розгляд справи без його участі та участі позивачки, позовні вимоги підтримують повністю та просять суд їх задовольнити. Відповідач участь свого представника у підготовчому засідання не забезпечив. Від представника відповідача: селищного голови Бутинського Богдана Ярославовича надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, позовні вимоги визнає повністю та просить суд їх задовольнити. За змістом нормативних положень частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, підготовче засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду доказів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України. За правилами частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Доказами у справі встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть [INFO] померла [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 513 (а.с. 9). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 1. 4385 га. Державний акт на право приватної власності на землю серії ЛВ № 088969, виданий від 5 березня 2004 року, 28 грудня 2005 року на підставі розпорядження голови Бродівської РДА Львівської області від 28 березня 2005 року № 92 і земельна ділянка площею 1.3563 га Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЛВ № 019112 виданий 4 жовтня 2004 року на підставі розпорядження голови Бродівської РДА Львівської області від 5 березня 2004 року № 80. Дані земельні ділянки на даний час знаходяться на території Підкамінської селищної ради Золочівського району Львівської області. (а.с. 10,11) За життя [PERSON] склала заповіт на користь своєї онуки: [PERSON] , яким заповіла останній усе належне їй майно, що підтверджується заповітом, який зареєстрований у реєстрі за № 113 від 18 липня 2011 року та посвідчений секретарем Батьківської сільської ради Бродівського району Львівської області (а.с. 8). Відповідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 14 липня 2020 року позивач після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 7). Відповідно довідки Підкамінської селищної ради Львівської області № 197 від 07.09.2022 року [PERSON] , яка померла [INFO] проживала одна за адресою : [ADDRESS] (а.с. 12). Починаючи із 24 лютого 2022 року на території України запроваджений правовий режим воєнного стану, про що ухвалений Верховною Радою України Закон України Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні». У подальшому правовий режим воєнного стану неодноразову продовжувався, востаннє 15 серпня 2022 року Верховною Радою України ухвалено Закон України Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Та як наслідок правовий режим воєнного стану продовжено на дев`яносто діб. Тому, 5 березня 2022 року позивач виїхала в Республіку Польща. Відповідно до повного витягу свідоцтва про народження від 06.07.2022 року № 2403011/00/AU/2022/117645 [PERSON] [INFO] народила сина [PERSON] у м. Цешин, Республіка Польща (а.с. 14,15). Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до імперативного припису статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Нормою частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України закріплюється, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Виходячи із вимог норми частини 1 статті 1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. За змістом положень статті 1270 Цивільного кодексу України визначається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із урахуванням вищевикладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить із того, що позивачка: [PERSON] є спадкоємцем за заповітом. Судом не здобуто доказів, які вказують про наявність інших спадкоємців, які можуть претендувати на прийняття спадщини, чи прийняли спадщину (а.с. 34). При цьому суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, причини пропуску строку на прийняття спадщини, на які вказує позивачка, є поважними. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачці необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці. Позаяк причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини є поважними. На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України

Outcome: approved