Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-27 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до Третього відділу ДВС у м. Чернівці, Першого відділу ДВС у м. Чернівці, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] про зняття арешту з нерухомого майна. В обгрунтування своїх позовних вимог зазначає, що вона як спадкоємець першої черги після смерті свого чоловіка [PERSON] , звернулась до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини - автомобіля та житлового будинку. Свідоцтво на право на спадщину за законом на авто вона отримала, а на житловий будинок їй було відмовлено нотаріусом, так як на житловий будинок, що належав її покійному чоловіку був накладений арешт. Пояснює, що арешт накладений помилково та незаконно, оскільки вищевказаний арешт був накладений на житловий будинок в [ADDRESS] стосовно [PERSON] , [INFO], за несплату аліментів на користь [PERSON] , які жодного відношення до зазначеного будинку не мають. Будинок був придбаний її чоловіком 04.04.1985 року у повного тезки боржника по виконавчому провадженні - [PERSON] і тому з 1985 року крім її покійного чоловіка жодна інша особа не мала відношення до права власності на вказаний будинок. Пояснює, що на її звернення до виконавчої служби про зняття арешту їй було відмовлено та роз`яснено, що вона може зняти арешт тільки в судовому порядку. Просить суд зняти арешти на житловий будинок в [ADDRESS] . В судове засідання позивачка не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі та зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує про винесення судом заочного рішення. Представники відповідачів у визначений в ухвалі суду від 29.08.2022 року строк, відзив на позовну заяву не надали, в судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення про отримання судової повістки, наявне в матеріалах справи. Треті особи в судове засідання не з`явились з невідомих суду причин, хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає, що представники відповідачів не з`явилися до суду без поважних причин, не подали відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність задоволення позову так, як в судовому засіданні встановлено наступні обставини. Спори про цивільне право, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Згідно витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі №66607899 від 27.09.2021 року спадкодавцем у спадковій справі №68375095 є [PERSON] , що помер [INFO] . Судом встановлено, що дійсно, покійний чоловік позивачки [PERSON] - [PERSON] , [INFO] був власником житлового будинку в [ADDRESS] , згідно до договору купівлі-продажу від 04.04.1985 року за №142 та свідоцтва на право власності на нерухоме майно № [NUMBER] . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, міститься запис про обтяження, реєстраційний № 4796146, який зареєстровано 12.04.2007 року Першою чернівецькою державною нотаріальною конторою на підставі постанови № АА070843 про арешт майна боржника [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження та запис про обтяження, реєстраційний № 5360928, який зареєстровано 25.07.2007 року Другою чернівецькою державною нотаріальною конторою на підставі постанови № АА648869 про арешт майна боржника [PERSON] , а саме житлового будинку в [ADDRESS] та оголошення заборони на його відчуження внесено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, що здійснює перешкоди у здійсненні права власника володіти, користуватися та розпоряджатися цим нерухомим майном. Позивачка звернулася до Першого Відділу Державної Виконавчої Служби у місті Чернівці Південно-Західного Міжрегіонального Управління Міністерства Юстиції (м.Івано-Франківськ) із заявою про зняття арешту з майна, на що була отримана відповідь № 48760 від 04.08.2022 року про не можливість зняття арешту з нерухомого майна. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст.41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. За ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Згідно ч.5 ст.59 ЗУ "Про виконавче провадження" у незавершеному виконавчому провадженні арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. На сьогодні позивач має намір отримати у спадок належне майно її покійного чоловіка, проте через наявність арешту позбавлена можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно перешкоджає успадкувати будинок і реалізувати своє право власності на дане майно. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно порушується право приватної власності позивача, внаслідок чого вона позбавлений змоги в повному обсязі користуватися своїми правами як спадкоємця, що перешкоджає успадкувати будинок і реалізувати своє право власності на дане майно. Підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та, оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту його права шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги засновані на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. За таких обставин суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved