Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-13 00:00:00

[PERSON] , 09.08.2022 року звернувся до Залізничного районного суду м. Львова із позовом про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття житлового приміщення, а саме, квартири за адресою: [ADDRESS] , у якому просить стягнути солідарно з відповідачів 57\~995 грн. 00 коп. матеріальної шкоди та 10\~000 грн. 00 коп. моральної шкоди, також просить стягнути з відповідачів судові витрати. Свої позовні вимоги мотивує тим, що йому, а також його дружині [PERSON] та доньці [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить двокімнатна квартира [ADDRESS] . Відповідачі у справі проживають та є співвласниками двокімнатної квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище на квартирою позивача. Зазначає, що вранці 30.11.2021 року, близько 11 год. 00 хв., квартира позивача була затоплена зверху (залита водою). 01.12.2021 року позивач звернувся до обслуговуючої будинок організації ЛКП «Левандівка» з метою встановлення причин затоплення. 02.12.2021 року проведено обстеження належної позивачу квартири та квартири [ADDRESS] , про що складено відповідний Акт. Згідно вказаного Акту, залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вбиральні вище розташованої квартири [ADDRESS] у зв`язку із зірваною арматурою бачка. Окремо вказує, що дотримуючись правил добросусідства, позивач неодноразово звертався до відповідачів з проханням відшкодувати кошти для проведення ремонту, однак останні проігнорували такі звернення. З метою встановлення суми коштів необхідних для проведення ремонту, позивач подав заяву до ТзОВ «Гал-Світ», на підставі якої було укладено договір на проведення будівельно-технічної експертизи. Згідно з висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 006/22 складеного 03.03.2022 року встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось з вбиральні вище розташованої квартири [ADDRESS] у зв`язку із зірваною арматурою бачка, що згідно листа-відповіді № ДВ 16-42 від 18.02.2022 року ЛКП «Львівводоканал» не пов`язано з зовнішніми факторами такими як гідроудар чи зміна тиску в мережах водопостачання чи водовідведення житлового будинку [ADDRESS] . Таким чином, внаслідок недбалого ставлення відповідачів до утримання належного їм майна, позивачу заподіяна майнова шкода, яка відповідно до зазначеного Висновку експерта, складається з вартості ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття у квартирі [ADDRESS] , встановлених на час виконання експертизи, становить 57 995 грн. 00 коп. Окрім цього, враховуючи, що внаслідок пошкодження майна позивачу завдано моральну шкоду, яка полягає у емоційному стресі, душевних стражданнях, переживаннях з приводу пошкодженого майна, порушення звичного способу життя, просить стягнути 10\~000 грн. 00 коп. моральної шкоди. Враховуючи, що у добровільному порядку відповідачі не відшкодували завдані збитки, позивач просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 29.08.2022 року позовну заяву - залишено без руху (а.с. 56-57). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 13.09.2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с. 64). У вказаний строк відповідачі не надали суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог\~ст. 178 ЦПК України, без поважних причин. У матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279\~ЦПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України\~в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу у порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які позивач посилається, дійшов до наступного висновку. Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу,\~в межах\~заявлених нею\~вимог і\~на підставі\~доказів,\~поданих учасниками\~справи або\~витребуваних судом\~у передбачених\~цим Кодексом\~випадках. Збирання\~доказів у\~цивільних справах\~не є\~обов`язком суду,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Зі змісту ст.ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність достатності. Статтями 12, 81\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , а також треті особи [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що стверджується Свідоцтвом про право власності на квартиру № 7550 від 31.03.2000 року (№ 41430 у реєстровій книзі) (а.с. 9). Відповідно до довідок відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України у Львівській області встановлено, що за адресою: [ADDRESS] зареєстровані - [PERSON] та [PERSON] (а.с. 51, 53). Паспортом громадянина\~України серії\~ [NUMBER] ,\~також стверджується,\~що [PERSON] зареєстрований за вказаною адресою (а.с. 17). Актом складеним комісією ЛКП «Левандівка» від 02.12.2021 року стверджується, що на звернення [PERSON] від 01.12.2021 року з виходом на місце комісія провела візуальний огляд квартир [ADDRESS] і [ADDRESS] та склала даний акт про те, що у квартирі за адресою: [ADDRESS] : в великій кімнаті квартири на стіні від кладової виявлено мокрі плями розм., 2,5 м х 3,5 м; на іншій стіні - мокрі плями розм. 2,0 м х 2,5 м; на стелі мокрі плями поміж панельних швах розм. 2,0 м х 0,20 м.; в туалеті квартири - мокра стеля повністю; в кладовій - виявлено мокрі плями на всій задній стіні; в малій кімнаті квартири мокра вся стеля, також виявлено мокрі плями на всіх стінах площею приблизно по 1.0 м2; в коридорі квартири - мокра вся стеля та паркет по всій площі підлоги; в кухні виявлено мокрі плями на стіні від ванної та на стелі площею приблизно по 2.0 м2; у ванній кімнаті мокрі стіна та стеля площею орієнтовно по 1,0 м2; стояки холодного та гарячого водопостачання, центрального опалення та каналізації на час обстеження в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] у справному технічному стані, не протікають. У квартирі за адресою: [ADDRESS] - при візуальному огляді виявлено, що у туалеті квартири зірвало запірну арматуру бачка, що і стало причиною залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 10). Листом-повідомленням ЛМКП «Львівводоканал» № ДВ-1642 від 18.02.2022 року у відповідь на адвокатський запит [PERSON] стверджується, що у період з 29-30.11.2021 року ЛМКП «Львівводоканал» не проводило ремонтних робіт на мережах водопостачання та водовідведення за адресою: [ADDRESS] . Тиск води у вуличній мережі водопостачання по [ADDRESS] складає 2,5 кгс/см2 (атмосфер), що не може спричинити гідроудар і сантехнічних приладах чи арматурі окремих квартир вказаного будинку. Внутрішньобудинкові мережі ЛМКП «Львівводоканал» не обслуговує. Звернень з приводу виникнення аварійних ситуацій у мережах водопостачання по [ADDRESS] , зокрема у квартирі [ADDRESS] не зафіксовано (а.с. 13). 15.12.2021\~року укладено\~Договір на\~проведення судової\~експертизи №\~1215/О-21\~від 15.12.2021\~року між\~ [PERSON] \~та ТзОВ\~«Гал-Світ».\~Вартість експертизи\~оплачена у\~сумі 8\~000\~грн.\~00\~коп. (а.с. 14, 15). Згідно Висновку експерта № 006/22 від 03.03.2022 року за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по заяві [PERSON] - вартість відновлювальних робіт (ремонтно-будівельних робіт), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] становить 57\~995 грн. 00 коп., до висновку додано таблиці та фото-таблиці, окрім цього надано локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01 із розрахунком вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі [ADDRESS] (а.с. 18-26, 27-35, 36-38). Відповідно до довідок відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України у Львівській області встановлено, що за адресою: [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 54, 55). Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, згідно інформаційної довідки № 311672839 від 05.10.2022 року стверджується, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За правилами\~ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати економічну ситуацію та природні якості землі, при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Відповідно до ч. 1 ст.\~177\~ЖК України громадяни зобов`язані забезпечити схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 22 ЦК України\~встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Відповідно до ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2\~постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Суд дійшов висновку, що позивачем доведено факт завдання шкоди та підтверджено її розмір. Щодо відповідачів, то вони, відсутності своєї вини у спричиненій позивачу шкоді внаслідок залиття квартири не довели. Згідно ч. 1 ст. 23\~ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом ч. 2\~ст. 23 ЦК України моральна\~шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12.07.2007 року). Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що протиправними діями відповідачів позивачеві було завдано моральної шкоди, які виразились у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, докладені додаткових зусиль для організації життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди частково. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує глибину фізичних та душевних страждань позивача, з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, беручи до уваги, що немає і не може бути точних критеріїв майнового виразу фізичного, душевного болю, страждань, а будь-яка компенсація моральної шкоди не може відповідати дійсним стражданням позивача і може мати тільки умовний вираз та виходячи з міркувань розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір відшкодування завданої моральної шкоди у сумі 5 000 грн. 00 коп. Відповідно до положень\~ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Відповідно до ч. 5\~ст. 263 ЦПК України\~обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із наведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи викладених позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження. Крім цього, у відповідності до\~ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача слід стягнути понесені останнім та документально підтверджені судові витрати у розмірі 8\~000 грн. 00 коп. оплату експертизи (згідно копії квитанції № 62 від 15.12.2021 року) (а.с. 15). Задовольняючи позовні\~вимоги частково, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп. за вимогу про стягнення майнової шкоди (а.с.\~1) та 992 грн. 40 коп. за вимогу про стягнення моральної шкоди (а.с.\~61) розділяється між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, із відповідачів на користь позивача слід стягнути 496 грн. 20 коп. (50 % від 992 грн. 40 коп.)\~судового збору за вимогу про стягнення моральної шкоди та 992 грн. 40 коп. за вимогу про стягнення матеріальної шкоди.

Outcome: partial