Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

08.06.2021 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 30.04.2020 року по 30.04.2021 року в сумі 33059,64 грн. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Калашніковій О.І. Ухвалою судді Київського районного суду міст Одеси від 29.06.2021 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення судового засідання з повідомленням сторін по справі. 16.09.2021 року відповідачем надано до суду зустрічний позов до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» про відшкодування збитків в розмірі 193970,00 грн. В обґрунтування зустрічного позову позивачка стверджує, що вона [PERSON] є власником приміщення [ADDRESS] . Відповідач ОСББ «САБАНСЬКИЙ» здійснює забезпечення утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяє в отриманні житлово-комунальних послуг та інших послуг. Неналежне виконанням відповідачем своїх обов`язків по утриманню будинку та наданню якісних житлово-комунальних послуг, призвело до незадовільного стану покрівельного покриття (тераси), яка розташована над приміщенням належним позивачеві. Позивачка за зустрічним позовом зазначає, що у зв`язку з наявністю технологічних дефектів та капітального пошкодження, покриття тераси допускає потрапляння води в належне їй приміщення, яке унеможливлює подальше використання приміщення за призначенням. У зв`язку із залиттям належного позивачці приміщення, вона \~ [PERSON] неодноразово зверталась до правління ОСББ «САБАНСЬКИЙ» з заявами про проведення ремонту та відновлення покрівельного покриття даху над приміщенням № 17Н,\~за наслідком\~чого їй був виданий дефектний акт від 17.07.2020 року, в якому ОСББ «САБАНСЬКИЙ» визнав факт порушення герметичності покриття. Оскільки відповідач не вчинив жодних дій для усунення протікань води в терасі, а відповідно і для недопущення залиття приміщення позивача, остання за власні кошти, із залученням спеціалістів, вирахувала вартість поточного ремонту, та замовила проведення ремонтних робіт тераси. А саме, позивачка зазначає у позові, що у відповідності до висновку експерта спеціаліста № 04-01/21 від 04.01.2021 року було встановлено, що для приведення до відповідності конструкції тераси, необхідно виконати комплекс робіт з демонтування існуючих шарів тераси та комплексного утворення нового покриття. Вартість робіт по проведенню ремонту та відновленню гідроізоляційних властивостей поверхні тераси визначена кошторисом та складає 176005 гривень. У зв`язку з необхідністю відновлення вказаного покриття, між [PERSON] (представник [PERSON] ) та ФОП [PERSON] був укладений договір підряду №3/01/20 від 03.08.2020 року, згідно умов якого, підрядник зобов`язався виконати ремонті роботи даху тераси над нежитловим приміщенням 17Н, а [PERSON] зобов`язалась сплатити ціну договору в розмірі 176000 гривень. Відповідно до рахунку-фактури №1/8/2020 від 03.08.2020 року, загальна вартість робот повинна скласти 176000 гривень. Надалі, з підстав того, що фактична\~вартість робіт\~перевищила встановлену\~п.\~2.1.\~Договору грошову\~суму в\~розмірі 176000\~гривень,\~додатковою угодою\~до п.\~2.1.\~Договорубули внесені\~зміни,\~відповідно до\~яких,\~встановлено що\~вартість робіт\~сторонами узгоджується\~в розмірі\~193970\~гривень. З акту приймання-передачі наданих послуг від 02.09.2020 року, сторонами договору були прийняти надані послуги в сумі 193970 гривень, послуги виконані повністю, сторони не мають претензій один до одного не мають. В подальшому позивач, як стверджує, неодноразово зверталась до відповідача з вимогами про відшкодування потрачених на ремонт коштів, однак відповідач на ці звернення не реагує. У зв`язку з викладеним вище, позивач вимушена звернутись до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь кошти, витрачені на матеріали ремонту тераси, в розмірі 193970,00грн., судовий збір та інші судові витрати, понесені ним при розгляд справи. 05.11.2021 року судом було ухвалено прийняти зустрічний позов [PERSON] до спільного розгляду з первісним позовом. 18.11.2021 року до суду надійшла заява від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» про збільшення розміру позовних вимог. Тієї ж дати, ОСББ «САБАНСЬКИЙ» надало відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якому просить суд відмовити у задоволенні позову з підстав необґрунтованості. Так, представник ОСББ «САБАНСЬКИЙ» в обґрунтування заперечень проти задоволення зустрічного позову посилається на те, що подані до суду докази на підтвердження понесених [PERSON] витрат з ремонту покривлі тераси, а саме висновок експерта спеціаліста №04-08/20 від 04.08.2020 року та рахунок-фактура є неналежними доказами, за наслідком чого позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає. 24.12.2021 року до суду надійшла заява від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» про відмову від позову. Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 24.12.2021 року прийнято відмову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» від позову, провадження по цивільній справі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги закрито. Продовжено розгляду справи за позовною заявою [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «САБАНСЬКИЙ» про відшкодування збитків. 05.07.2022 року Керівником апарату Київського районного суду міста Одеси видано розпорядження №269 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, на підставі якого проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, відповідно до якого справу розподілено судді Калініченко Л.В., що підтверджується протоколом від 05.07.2022 року. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 07.07.2022 року вказану позовну заяву прийнято до позову та продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, призначено дату, час і місце проведення судового засідання. В судовому засіданні 29.09.2022 року представник [PERSON] заявлені вимоги підтримала та просила суд задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, з підстав необґрунтованості заявлених вимог належними доказами, та викладених у відзиві підстав. Заслухавши пояснення представників сторін по справі, з`ясувавши позицію сторін, викладену в позовній заяві, відзиві на неї, дослідивши наявні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд доходить висновку, що позов не підлягає задоволенню, з наступних підстав. У відповідності до положень\~ст. 13 ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що позивачеві [PERSON] належить на праві власності нежитлові приміщення №17н, загальною площею 145,4 кв.м., по [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності серії [NUMBER] , виданого 12.10.2011 року виконавчого комітету Одеської міської ради, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав за №31990926 від 10.11.2011 року. Балансоутримувачем зазначеного будинку є ОСББ «Сабанський», головою правління якого є [PERSON] . Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку врегульовані Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». За змістом ст.ст.\~1,\~4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~(надалі\~Закон України «Про ОСББ»), об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання відповідно до цього Закону України «Про ОСББ» та статуту, зокрема, зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; виконувати свої договірні зобов`язання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання (ст. 18 Закону). Статтею 22 Закону України «Про ОСББ» визначено, що для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право: задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення. Самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення об`єднанням фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів (ч. 3 ст. 23 Закону України «Про ОСББ»). Відповідно до\~ст. 41 Конституції України,\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до положень частин 1, 3, 5\~ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Частиною 3\~ст. 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ч. 2\~ст. 11 ЦК України\~однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Статтею 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У частині 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Як зазначив позивач, неналежне виконанням відповідачем своїх обов`язків по утриманню будинку та не проведення ремонтних робіт тераси, розташованої над приміщенням позивача, призвело до незадовільного стану тераси, внаслідок чого відбувалось залиття належного позивачеві приміщення та остання вимушена була за власний рахунок здійснити ремонт тераси. Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша\~статті 76 ЦПК України). Відповідно до п. 27\~Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі»\~під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.\~\~\~ Відповідно до п. 6\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша\~статті 12 ЦПК України). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). За змістом\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Досліджуючи подані позивачкою до суду докази на підтвердження заявлених вимог, суд зазначає наступне. На підтвердження незадовільного стану тераси, позивачкою надано до суду дефектний акт, складений 17.07.2020 року комісією ОСББ «САБАНСЬКИЙ». У відповідності до вказаного дефектного акту, комісією відповідача було здійснено обстеження покриття з плитки на терасі, загального користування, що розташована над нежитловим приміщенням [ADDRESS] (салон краси «Місце під сонцем») для встановлення невідкладних протиаварійних робіт . Візуальним обстеженням встановлено, що покриття з плитки в аварійному стані на окремих ділянках (6м2), покриття з плитки на терасі має відкриті порожнини та втратило герметичність на стиках плітки, шар стяжки під плиткою пошкоджений. Приховані дефекти покриття можливі на площі до 55м2, що потребують додаткові роботи. Відповідачем під час розгляду справи були визнані обставини зазначені у вищевказаному акті, за наслідком чого суд вважає встановленим факт того, що станом на 17.07.2020 року тераса, загального користування, що розташована над нежитловим приміщенням [ADDRESS] (салон краси « [INFO] ») перебувала в незадовільному стані. Разом з тим, судом не приймається вказаний дефектний акт ОСББ «САБАНСЬКИЙ» від 17.07.2020 року в якості належного доказу, а саме доказу який містить інформацію щодо предмета доказування, оскільки останній стосується стану тераси, розташованої над нежитловим приміщенням [ADDRESS] , а позивачка є власником нежитлового приміщення №17н в цьому будинку, та останньою заявлені вимоги стосовно стану тераси, розташованої над нежитловим приміщенням №17н. Позивачем в порушення ч.1 ст.81 ЦПК України не надано до суду жодних доказів на підтвердження посилань того, що над нежитловим приміщенням позивачки №17н в будинку [ADDRESS] , розташована тераса та відповідачем було засвідчено її незадовільний стан, така тераса потребувала ремонтних робіт. За наслідком викладеного, судом не приймається дефектний акт ОСББ «САБАНСЬКИЙ» від 17.07.2020 року в якості належного доказу підтверджуючого незадовільний стан тераси в будинку [ADDRESS] , розташованої поверх нежитлового приміщення належного позивачеві за №17н в цьому будинку, а посилання [PERSON] в цій частині є необґрунтованими та недоведеними. Також позивачкою на підтвердження незадовільного стану тераси та вартості проведення необхідних ремонтних робіт тераси, надано до суду висновок експерта (спеціаліста) №04-08/20, складений 04.08.2020 року експертом Найдьоновим І.В., відповідно до якого експертом: - визначено роботи необхідні для приведення до відповідності конструкції тераси, у частині її гідроізоляційних властивостей, встановлено необхідність виконання комплексу робіт з демонтування існування існуючих шарів тераси; - встановлено, що вартість робіт по проведенню та відновленню гідроізоляційних властивостей поверхні тераси визначена кошторисом та складає 176005,00 грн. У відповідності до ч.2 ст. 76 ЦПК України, висновок експерта належить до різновидів доказів. Статтею 102 ЦПК України передбачено вимоги до висновку експерта, відповідно до яких висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини. Крім того, у відповідності до\~п.4.12\~вказаної Інструкції,\~у вступній частині висновку експерта зазначаються зокрема попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384\~Кримінального кодексу України\~або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України. Поданий до суду висновок експерта №04/08/20 від 04.08.2020 року, не містить інформації про попередження експерта (обізнаність) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок; а також інформації про те, що висновок підготовлений для подання до суду. Також з висновку експерта вбачається надання суперечливих оцінок, що полягає в наступному. У висновку зазначено, що його виготовлено за наслідком обстеження тераси, яка розташована на приміщенням [ADDRESS] , та одночасно експертом зазначено, що об`єктом дослідження є відкриті тераси. До висновку експерта, останнім надані фото тераси, які містять зображення вільної території, без відповідних вимірів та ідентифікацій приміщень. Приймаючи вище встановлені факти стосовно наявності тераси в цьому будинку над приміщенням [ADDRESS] , саме на якій були засвідчені відповідачем дефекти та докази чого були надані саме позивачем, суд вважає необґрунтованими висновок експерта стосовно беззаперечного твердження щодо розташування цієї тераси саме над приміщенням №17Н, приймаючи відсутність інформації про її вимір, яка б відповідала площі приміщення №17Н, а також відсутність технічних паспортів стосовно приміщення №17Н та будинку [ADDRESS] . Враховуючи вищевикладене, судом не приймається висновок експерта (спеціаліста) №04-08/20, складений 04.08.2020 року експертом Найдьоновим І.В. в якості належного і достатнього доказу в цій справі. Також, позивачем надано до суду на підтвердження проведених ремонтних робіт тераси, розташованої над приміщенням належним [PERSON] , договір підряду №3/01/2020 від 03.08.2020 року, разом з платіжними квитанціями та актом приймання-передачі виконаних робіт від 02.09.2020 року. Досліджуючи вказаний доказ, судом встановлено, що 03.08.2020 року між фізичною особою [PERSON] та ФОП [PERSON] було укладено договір підряду №3/01/2020, за умовами якого підрядник зобов`язується виконати капітальний ремонт даху, розташованого за адресою: [ADDRESS] , а замовник зобов`язується прийняти виконані роботи та оплатити їх в строки та на умовах, встановлених цим договором. У відповідності до пункту 2.1 цього договору, загальна вартість становить 176000,00 грн. У зазначеному договорі, в розділі підпис [PERSON] , як стороною правочину вказано, що діє як представник [PERSON] . До вказаного договору надано рахунок фактуру за №1/8/2020 від 03.08.2020 року, виданий ФОП [PERSON] на загальну суму сплати 176000,00 грн. Згідно з поданими платіжними квитанціями, а саме: №0.0.1806941101.1 від 19.08.2020 на суму 20000,00 грн.; №ПН1792 від 04.09.2020 року на суму 43970,00 грн.; №0.0.1810484348.1 від 21.08.2020 року на суму 50000,00 грн.; №0.0.1793551443.1 від 07.08.2020 року на суму 80000,00 грн. вбачається сплата [PERSON] на рахунок ФОП [PERSON] грошових коштів в загальній сумі 193970,00 грн. з зазначенням призначення платежів на підставі рахунку фактури №1/8/2020 від 03.08.2020 року. 02.09.2020 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] було укладено акт приймання-передачі наданих послуг №2/02.09, відповідно до якого виконавець надав, а замовник прийняв роботи в сумі 193970,00 грн. Надаючи оцінку вищезазначеним доказам, суд доходить до висновку про їх неналежність та недостатність виходячи з наступного. Як судом зазначено, стороною договору підряду №3/01/2020 від 03.08.2020 року вказано [PERSON] та лише у графі підпис міститься інформація, що остання діє як представник «Помазан», без зазначення ім`я та по батькові. Доказів на підтвердження того, що в момент укладення договору підряду №3/01/2020 від 03.08.2020 року [PERSON] саме діяла від імені [PERSON] та мала належний обсяг повноважень діяти від її імені та сплачувати грошові кошти, до суду не надано. Також до суду не надано відповідного підтвердження від [PERSON] на визнання вказаних обставин. Крім того, вищевказаний договір містить інформацію про предмет робіт з капітального ремонту даху будинку [ADDRESS] , а також не містить будь-якої інформації стосовно проведення ремонтних робіт саме тераси над приміщенням №17Н, належним на праві власності позивачеві в цій справі, яке розташовано на першому поверсі цього будинку у відповідності до поданих правовстановлюючих документів на нерухоме майно, у зв`язку з чим не приймається судом як належний доказів в цій справі, що стосується предмету позову. Одночасно судом надається оцінка зазначеному договору в поєднанні з поданими до суду позивачем листом від 24.03.2021 року адресованим Голові правління ОСББ «САБАНСЬКИЙ» про відшкодування витрачених грошових коштів в сумі 193970,00 грн. на проведення капітальних ремонтних робіт з відновлення покрівельного покриття даху, у відповідності до якого, він скерований [PERSON] , як представником [PERSON] та [PERSON] , які є власниками приміщень [ADDRESS] , що спростовує доводи сторони позивача, що вищезазначені докази стосуються саме проведених робіт тераси, розташованої над приміщенням №17Н належним позивачеві, та витрати за такі роботи понесені [PERSON] . Одночасно судом\~приймаються викладені\~відповідачем сумніви\~стосовно вищезазначених\~доказів,\~оскільки як\~вбачається,\~договір підряду\~№3/01/2020\~від 03.08.2020\~року укладений\~раніше на\~один день\~від висновку експерта №04/08/20 від 04.08.2020 року, однак містить ідентичну суму визначених ремонтних робіт. У той же час, у відповідності до квитанцій за якими платником є [PERSON] було сплачено загальну суму грошових коштів у розмірі 193970,00 грн. за рахунком фактури №1/8/2020 від 03.08.2020 року, який в свою чергу було складено на суму 176000,00 грн. Доказів на підтвердження зміни рахунку фактури та укладеного додатку до договору підряду за №3/01/2020 від 03.08.2020 року, позивачем в порушення ч.1 ст.81 ЦПК України не надано. Будь-яких інших доказів на підтвердження заявлених вимог, матеріали справи не містять. Приймаючи викладене, суд доходить до висновку, що позивачка в цій справі не виконала обов`язок з доведення заявлених вимог належними і допустимими доказами та не скористалась процесуальними правами визначеними ЦПК України, одночасно приймаючи, що у відповідності до положень ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, та у відповідності до ч.3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, Враховуючи, що доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, а позивачем не доведений факт спричинення майнової шкоди, характер такої шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та завданої шкоди саме позивачеві, недоведена сума завданих збитків, тому суд приходить до переконання, що у задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити у повному обсязі, з підстав необґрунтованості та безпідставності. Ухвалюючи рішення суду в цій справі, судом враховується, що у\~відповідності до\~\~ ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. \~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.\~Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.\~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду\~Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскільки позов задоволенню не підлягає, судові витрати у відповідності до ст. 141 ЦПК України, до відшкодуванню не підлягають та на відповідача не покладаються. При вищевикладених обставинах та

Outcome: dismissed