Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача. [PERSON] \~звернулася до Галицького районного суду Івано-Франківської області з позовом до Більшівцівської селищної ради та просить визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Обґрунтовуючи позовні\~вимоги покликається\~на те,\~що [INFO] померла її тітка [PERSON] . Спадкоємців першої черги за законом не було. Спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] була сестра(її мати) [PERSON] , яка померла [INFO] . Окрім її матері, у тітки була ще одна сестра [PERSON] , яка померла [INFO] . В серпні 2022 року вона звернулася до нотаріуса із проханням надати інформацію чи заведена спадкова справа після смерті її тітки, та хто успадкував належне майно тітки. Нотаріус повідомила їй, що спадкова спарва після сметрі тітки не заводилась, натомість в реєстрі числиться заповіт, згідно якого усе своє майно заповіла їй. Має намір\~прийняти спадщину\~за заповітом,\~однак перешкодою\~є те,\~що він\~в межах\~встановлених строків\~прийняття спадщини\~не звернулася\~до нотаріальної\~контори з\~відповідною заявою.\~Причиною цього\~було те, про існування заповіту їй не було відомо. Позивачка просить вважати причину пропуску строку прийняття спадщини поважною та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивачка належним чином повідомлені про розгляд справи не з`явились. Скерувала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та підтримання заявлених вимог. В судове засідання відповідач Більшівцівська селищна рада представника не скерувала. Представницею [PERSON] подано заяву про розгляд справи у відсутності представника та про визнання позову. 2.Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. [INFO] померла [PERSON] тітка позивачки, [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] , що стверджується наявними в матеріалах справи копіями свідоцтв про смерть, копіями свідоцтв про народження, копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с. 7, 10-13). На випадок смерті [PERSON] , залишила заповіт, згідно якого усе своє майно заповіла - позивачці [PERSON] . Заповіт не змінювався і не скасовувався (а.с. 7, 17). [PERSON] була зареєстрована та була власницею будинку, 1972 року побудови, що за адресою: [ADDRESS] (а.с.16, 18). Позивачкою шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки про існування заповіту їй не було відомо. Державним нотаріусом Кіщук Л.І. відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно [PERSON] у зв`язку з пропуском строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини(а.с.15). 3.Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Положеннями частини першої статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки ( пункт 1 частини третьої статті 223 ЦПК України). Таким чином, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутності учасників, оскільки позивачка та відповідач повідомлені належним чином про судове засідання, заяв чи клопотань про відкладення судового засідання не подавали. Відповідно до частини другої\~статті 247 ЦПК України\~у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до положень\~статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно положень\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1223 ЦК України\~передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до частини 1\~статті 1233 ЦК України\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно зі\~статті 1236 ЦК України\~заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Однак, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкодавця за заповітом оскільки жодні інші особи із заявою про прийняття спадщини не звертались. Відповідно до положень\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно з п.24\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори. Так, у зазначеній постанові наголошується, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічні причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як поважні, наведені також у постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 205/8697/16-ц (провадження № 61-39620св18). Також при вирішенні даної справи суд зауважує, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Позивачка причинами пропуску для прийняття спадщини зазначає необізнаність про необізнаність про наявність заповіту, а тому змушена звернутися до суду із цим позовом, оскільки в інший спосіб захистити своє право можливості не має. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповуту є поважною причиною пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини. Також суд враховує те, що існувала воля спадкодавця на передання спадкового майна позивачу, ця воля втілена у заповіті та має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

Outcome: approved