Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , в якому просить: стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти за розпискою від 01 липня 2019 року в сумі 6354 доларів США; стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти за розпискою від 01 січня 2020 року в сумі 9496 доларів США; стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір та понесені витрати на правову допомогу. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В обґрунтуванні позовних вимог зазначає, що 01 липня 2019 року між ним та [PERSON] укладено договір позики, за змістом якого позивач надав відповідачу у борг грошові кошти у розмірі 3500 доларів США з виплатою відсотків у розмірі 450 доларів США щомісяця строком до 31.12.2019, а [PERSON] взяла на себе зобов`язання повернути грошові кошти у визначений домовленістю строк виплатити обумовлені відсотки та отримала право дострокового погашення боргу. На підтвердження отримання грошових коштів відповідачем було складено розписку. В кінці 2019 року відповідач знову звернулась до позивача з проханням позичити їй кошти. 01 січня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір позики, за яким позивач надав відповідачу в борг грошові кошти у розмірі 3500 доларів США, з виплатою відсотків у розмірі 5% щотижня строком до 31 серпня 2020, а відповідач [PERSON] взяла на себе зобов`язання повернути кошти у визначений строк та виплатити обумовлені відсотки. На підтвердження отримання грошових коштів відповідачем було складено розписку. Відповідач свої зобов`язання згідно договорів позики не виконала. Позивач звертався до [PERSON] з вимогою повернення грошових коштів однак відповідач грошові кошти не повертає у зв`язку з чим, позивач був змушений звернутися до суду з вказаним позовом. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 грудня 2020 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений. Представником позивача до суду надано заяву про розгляд справи за їх відсутністю. Позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У відповідності до приписів ст.\~280\~ЦПК\~України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що відповідно до оригіналу розписки від 01 липня 2019 року наданої представником позивача, [PERSON] отримала у борг від [PERSON] 3500 доларів США з відсотками (кожн. місяця 450 доларів США з достроковим погашенням %) до 31.12.2019. \~ \~ \~ \~Відповідно до оригіналу розписки від 01 січня 2020 року наданої представником позивача, [PERSON] отримала у борг від [PERSON] 3500 доларів США до 31.08.2020. З щомісячним платежем сплату процентів відповідно до усної домовленості зобов`язалась виконати в строк. \~ \~ \~ \~Відповідно до копії вимоги від 05 серпня 2020 року [PERSON] звернувся до [PERSON] з вимогою про повернення суми боргу за розпискою від 01 липня 2019 року. [PERSON] було отримано вказану вимогу 06 серпня 2020 року, про що свідчить її підпис на вимозі. \~ \~ \~ \~Відповідно до копії вимоги від 04 вересня 2020 року [PERSON] звернувся до [PERSON] з вимогою про повернення суми боргу за розпискою від 01 січня 2019 року. [PERSON] було отримано вказану вимогу 04 вересня 2020 року, про що свідчить її підпис на зворотньому повідомленні про вручення поштового відправлення. \~ \~ \~ \~Доказів належного виконання [PERSON] зобов`язань з повернення позики суду не надано. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. \~ \~ \~ \~Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 квітня 2021 року у справі № 642/4200/17 (провадження № 61-6492св19) зазначено, що тлумачення статей 1046 та 1047 ЦК України свідчить, що по своїй суті розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник (позичальник) кредитору (позикодавцю) за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України від 11 листопада 2015 року у справі № 6-1967цс15 викладено правовий висновок, що на підтвердження укладення договору позики та його умов, згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України, може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Крім того, частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що за договором позики позичальник зобов`язаний повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором. \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 598 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. \~ \~ \~ \~Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. \~ \~ \~ \~За своїми правовими ознаками договір позики є реальним, одностороннім, оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. \~ \~ \~ \~Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей і може не співпадати з датою складання розписки, яка посвідчує цей факт, однак у будь-якому разі складанню розписки має передувати факт передачі коштів у борг. \~ \~ \~ \~Сторони дотримались письмової форми договору та [PERSON] були передані [PERSON] грошові кошти у розмірі вказаному у боргових розписках на\~загальну сумі 7000 доларів США. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, позивачем доведено факт укладення договору і факт передачі ним коштів позичальнику на вказаних у розписках умовах, тобто виконання ним умов договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої статті 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Проте, відповідач свої договірні зобов`язання за розпискою не виконав, і не повернув позикодавцю позичені у нього кошти у сумі та у термін визначений у боргових розписках від 01 липня 2019 року та 01 січня 2020 року. \~ \~ \~ \~У відповідності до частини першої\~статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Стаття 625 ЦК України\~встановлює відповідальність за порушення грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Стаття 625 ЦК України\~визначає загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання. Тобто дія цієї статті поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, що регулює окремі види зобов`язань (постанова Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 758/1303/15-ц). \~ \~ \~ \~За частиною другою цієї статті боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Проценти, встановлені статтею 625 ЦК України, підлягають стягненню саме при наявності протиправного невиконання (неналежного виконання) грошового зобов`язання. Тобто, проценти, що стягуються за прострочення виконання грошового зобов`язання за частиною другою статті 625 ЦК України є спеціальним видом відповідальності за таке порушення зобов`язання. На відміну від процентів, які є звичайною платою за користування грошима, зокрема за договором позики, до них застосовуються загальні норми про цивільно-правову відповідальність. Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма частини першої статті 1048 ЦК України і охоронна норма частини другої статті 625 цього Кодексу не можуть застосовуватись одночасно. Тому за період до прострочення боржника підлягають стягненню проценти від суми позики (кредиту) відповідно до умов договору та частини першої статті 1048 ЦК України як плата за надану позику (кредит), а за період після такого прострочення підлягають стягненню річні проценти відповідно до частини другої статті 625 ЦК України як грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання, тобто як міра відповідальності за порушення грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Позивачем у позовній заяві проведено розрахунок відсотків за прострочення виконання грошового зобов`язання, відповідно до якого: за розпискою від 01.07.2019 сума відсотків за період з 01.07.2019 по 31.12.2019 складає - 2700 доларів США, 3% річних за період з 01.01.2020 по 29.10.2020 складає - 154 долари США; за розпискою від 01.01.2020 сума відсотків за період з 01.09.2020 по 29.10.2020 складає - 5950 доларів США, сума 3% річних за період з 01.09.2020 по 29.10.2020 складає - 46 доларів США. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання перед позивачем з повернення грошових коштів, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача в цій частині та стягненню [PERSON] на користь [PERSON] суму боргу за розпискою від 01 липня 2019 року в сумі 6354 доларів США, з яких: 3500 доларів США - тіло боргу, 2700 доларів США - відсотки, 154 доларів США - 3% річних та за розпискою від 01 січня 2020 року в сумі 9496 доларів США, з яких 3500 доларів США - тіло боргу, 5950 доларів США - відсотки, 46 доларів США - 3% річних. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача на його користь суми понесених витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. ч. 1, 3ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи, до яких в числі інших належать і витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1, 2\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача. \~ \~ \~ \~Згідно ч. ч. 3, 8 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та доведеним. \~ \~ \~ \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (ч. 2ст. 137 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Статтею 137 ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язані зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Отже зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування в справі, що свідчить про те, що витрати на правову допомогу повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. \~ \~ \~ \~Між тим, позивачем не долучено до матеріалів справи жодного доказу понесення ним витрат на правову допомогу, тому в задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial