Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-17 00:00:00

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась позивач [PERSON] з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Березіль», Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про зобов`язання вчинити дії. Згідно заявлених вимог, позивач просить суд зобов`язати ОСББ «Березіль» та КП "Київтеплоенерго" внести зміни до опалювальної площі, яка обліковується по особовому рахунку № [NUMBER] , який відкрито на ім`я [PERSON] за квартирою [ADDRESS] , зазначивши правильну опалювальну площу: 24 кв.м та провести перерахунок заборгованості по вищевказаному особовому рахунку за послуги з теплопостачання. Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач, як малозабезпечена одинока пенсіонерка, постійно отримувала субсидію впродовж багатьох років. Відповідно до повідомлення про призначення субсидії на ЖКП від 13 листопада 2020 року позивачу було призначено субсидію на оплату житлово-комунальних послуг по квартирі [ADDRESS] на період з жовтня 2020 року по квітень 2021 року включно, субсидія надана з розрахунку 24 кв.м загальної та опалювальної площі. Дані про опалювальну та загальну площу частини квартири, що належить позивачеві на праві власності, вказана у довідці ЖСК-2, яку позивач надавала при призначенні субсидії. Відповідно до листа Управління соціального захисту населення Дніпровської районної державної адміністрації від 26 травня 2021 року позивачу було відмовлено у призначені субсидії на новий період у зв`язку із наявністю заборгованості за послуги з централізованого теплопостачання. Позивач зазначає, що щомісячно проводила оплату за спожиті житлово-комунальні послуги, в тому числі і за послуги з теплопостачання в розмірі, визначеному в рішенні про призначення субсидії. На її звернення до КП «Центр комунального сервісу» та КП «Київтеплоенерго» було отримано інформацію, що заборгованість утворилася в зв`язку із тим, що згідно із даними програмного комплексу КП «Київтеплоенерго» особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] (опалювальна площа 41 кв.м) відкритий на ім`я позивача і тому заборгованість, яка обліковується на цьому рахунку рахується за позивачем. Крім того КП «Київтеплоенерго» в листі від 07 липня 2021 року №301/3/21/9804 повідомило позивача, що інформація про характеристики будинку, опалювальну площу квартир та місця загального користування, яка відображається в програмному комплексі КП «Київтеплоенерго» надавалася балансоутримувачем будинку та була передана до КП «Київтеплоенерго» через електронну базу. Особисто позивач жодних документів по квартирі [ADDRESS] про те, що їй на праві власності належить 41 кв.м площі квартири не подавала. Крім того, позивач зазначає, що балансоутримувач будинку [ADDRESS] ОСББ «Березіль» проінформований та знає, що позивач на праві власності належить лише частина квартири загальною площею 24 кв.м. Позивач вважає, що через помилкове внесення відповідачами до програмного комплексу даних щодо опалювальної площі частини квартири, яка належить позивачу на праві власності, позивач не може оформити субсидію на оплату комунальних послуг. На думку позивача, дані програмного комплексу не можуть заміняти собою дані з правовстановлюючих документів, що підтверджують право власності та позивач не зобов`язана відповідно до чинного законодавства оплачувати за послуги з теплопостачання за частину квартири, яка не належить їй на праві власності. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін (а.с.51-53). Копію ухвали суду про відкриття провадження відповідачем Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - КП «Київтеплоенерго») отримано 29 вересня 2021 року, відповідачем Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Березіль» (далі - ОСББ «Березіль») - 04 жовтня 2021 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с.57, 58). Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. 06 жовтня 2021 року від представника відповідача КП «Київтеплоенерго» - Ніколаєнка О.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Відзив обґрунтовано тим, що позивачем на підтвердження правомірності своїх вимог щодо предмета спору, не пред`явлено документів, що підтверджують обставини та факти, наведені у позовній заяві. У відзиві зазначено, що позивач є споживачем послуг централізованого опалення за адресою: [ADDRESS] , що позивачем не заперечується. Згідно даних програмного комплексу підприємства, особовий рахунок № [NUMBER] за вищевказаною адресою (опалювальна площа квартири, відповідно до якої проводяться нарахування за послуги з централізованого опалювання, складає 41,00 кв.м) обліковується за позивачем, отже і заборгованість за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води рахується за позивачем, як власником особового рахунку. При цьому, інформація про характеристики будинку, опалювальні площі та місця загального користування, яка відображена в програмному комплексі підприємства, надавалась балансоутримувачем будинку КК «Центр комунального сервісу». У відзиві зазначено, що в разі наявності декількох співвласників квартири, чинним законодавством передбачена можливість розділення особового рахунку за наявності письмових заяв від усіх співвласників квартири щодо бажання розділити особовий рахунок. Для цього необхідно звернутися до КК «Центр комунального сервісу» із заявою та відповідними документами. Після розділення рахунків плата буде нараховуватися відповідно до частки квартири, що належить кожному із співвласників. Оскільки наразі відсутня згода співвласників або судове рішення про виділення частини спільного майна в натурі, особовий рахунок за спірною адресою не може бути розділений. Представник відповідача вважає дії КП «Київтеплоенерго» цілком правомірними та зазначає, що відповідачем жодним чином не порушено права та законні інтереси позивача, що виключає будь-які вимоги позивача до КП «Київтеплоенерго». (а.с.58-62) 11 жовтня 2021 року позивач [PERSON] подала до суду відповідь на відзив, в якій зазначено, що позивач не зверталась ані до ПАТ «Київенерго» ані до КП «Київтеплоенерго» щодо укладення договору про надання послуг та особисто ніяких даних для відкриття особового рахунку не надавала. Зазначає, що їй на праві власності належить лише частина квартири. Вважає, що особовий рахунок не може бути достовірним доказом опалювальної площі. Також позивач стверджує, що особовий рахунок по квартирі [ADDRESS] вже давно розділений, що на її думку підтверджується довідкою про отримання субсидії, а по іншим виконавцям послуг приходить окремі квитанції на оплату. Тому позивач вважає, що у КП «Київтеплоенерго» наявні всі підстави та документи для внесення змін до даних по особовому рахунку, відкритому на ім`я позивача. (а.с.75) 22 жовтня 2021 року від представника відповідача КП «Київтеплоенерго» - Ніколаєнка О.В. надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, в яких представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В запереченнях наведені доводи аналогічні викладеним у відзиві. (а.с.77-81) Відповідачем ОСББ «Березіль» заяв по суті справи до суду подано не було. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. (а.с.87-88) Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані позивачем та відповідачем докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно вимог позовної заяви, предметом спору в даній справі є зобов`язання відповідачів внести зміни до опалювальної площі, яка обліковується по особовому рахунку № [NUMBER] , який відкрито на ім`я [PERSON] за квартирою [ADDRESS] , зазначивши правильну опалювальну площу: 24 кв.м та здійснення перерахунку заборгованості по вищевказаному особовому рахунку за послуги з теплопостачання. За заявами по суті справи, позивачем [PERSON] та відповідачем КП «Київтеплоенерго» не заперечується відкриття особового рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] на ім`я позивача [PERSON] . Та на час розгляду справи, за даними програмного комплексу підприємства відповідача, опалювальна площа квартири, відповідно до якої проводяться нарахування за послуги з централізованого опалювання, складає 41,00 кв.м. Судом встановлено та вбачається з наявних у справі доказів, у тому числі: згідно технічних характеристик квартири [ADDRESS] (а.с.33-34) та довідки ЖБК «Взуттьовик» (а.с.32), житлова площа становить 25,2 кв.м, загальна площа - 41,00 кв.м. Згідно відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 22 квітня 2015 року, згідно з даними Бюро, квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за: 11/20 часток - [PERSON] , на підставі довідки ЖБК «Обувщик» №140-с від 20 грудня 1991 року, дублікат якої виданий 19 квітня 2004 року; 9/20 часток - [PERSON] , на підставі довідки ЖБК «Обувщик» №140-с від 20 грудня 1991 року, дублікат №2 якої виданий 19 квітня 2004 року. (а.с.30) 26 травня 2020 року за адресою квартири [ADDRESS] направлено повідомлення Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві Державної адміністрації про те, що для отримання субсидії необхідно сплатити заборгованість за житлово-комунальні послуги. (а.с.29) З жовтня 2020 року позивачу було призначено субсидію на житлово-комунальні послуги, виходячи із опалювальної площі 24,00 кв.м. (а.с.27, 28) Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із частиною першою статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. При цьому статтею 322 ЦК України визначений обов`язок власника утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Частиною першою статті 356 ЦК України визначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Стаття 360 ЦК України передбачає, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Згідно зі статтею 66 ЖК Української РСР плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється, виходячи із загальної площі квартири (одноквартирного будинку). За змістом частин першої-третьої статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до статті 179 ЖК Української РСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Пунктом 10 Правил користування приміщеннями жилих будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, передбачений порядок розподілу плати за житлово-комунальні послуги між співвласниками квартир. Мешканці квартири, житлового приміщення у гуртожитку, в яких проживає два і більше співвласники, наймачі (орендарі): розподіляють за узгодженням загальні витрати на оплату житлово-комунальних та інших послуг. За умови відсутності поквартирного (покімнатного) обліку та відсутності згоди між мешканцями квартири, житлового приміщення у гуртожитку щодо оплати житлово-комунальних та інших послуг плата розподіляється: за електроенергію при загальному лічильнику пропорційно потужності побутового електричного обладнання кожного співвласника, наймача (орендаря); за газ, водопостачання та водовідведення, освітлення підсобних приміщень - за чисельністю зареєстрованих осіб, що проживають у квартирі, житловому приміщенні у гуртожитку; за послуги з централізованого опалення, з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій - за встановленими тарифами відповідно до опалюваної та загальної площі приміщення, яким користується власник, співвласник, наймач (орендар). Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Порядок укладення, зміни і припинення договорів про надання комунальних послуг врегульовано ст. 13 цього Закону, яка передбачає, що відносини між споживачами та виконавцями у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Отже, розподіл особового рахунку можливий лише за умови укладення з кожним із споживачів окремих договорів про надання послуг. Проте, докази укладання позивачем, як співвласником квартири таких договорів з підприємствами, що надають житлово-комунальні послуги за адресою квартири [ADDRESS] , в матеріалах справи відсутні. При цьому позивач стверджує у відповіді на відзив, що особовий рахунок по квартирі [ADDRESS] розділений, що на її думку підтверджується довідкою про отримання субсидії. Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Проте, наявні в матеріалах справи повідомлення про призначення субсидії, в яких відображена опалювальна площа 24,00 кв.м не є належним та допустимим доказом розділення особового рахунку по квартирі [ADDRESS] . Отже, матеріали справи не містять доказів у розумінні ст.77-80 ЦПК України розділення особового рахунку за вищевказаною адресою. Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентувалась Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630 (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Правила №630). Згідно визначення, наведеного в п.2 Правил, опалювана площа (об`єм) квартири (будинку садибного типу) - загальна площа (об`єм) квартири, а також будинку садибного типу без урахування площі лоджій, балконів, терас. У разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку. (п.12 Правил) Аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що оплата за послугу з централізованого опалення має проводитися споживачем відповідно до загальної площі квартири, а в разі, якщо квартира перебуває у власності декількох осіб може здійснюватись кожним співвласником окремо пропорціно до частки у праві власності лише за умови розподілу особових рахунків за окремо укладеними з кожним співвласником договорами. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Березіль», Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про зобов`язання вчинити дії, внаслідок недоведеності позовних вимог, в тому числі розподілу особових рахунків за адресою: [ADDRESS] . На підставі ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача в сплаченому при зверненні до суду розмірі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed