Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-19 00:00:00

Позиції сторін\~та учасників\~справ,\~заяви,\~клопотання,\~ інші процесуальні дії у справі. Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК»\~звернулося до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить стягнути з\~ [PERSON] та\~ [PERSON] на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» заборгованість в сумі 5170,00 гривень, а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що [PERSON] звернувся\~ \~ до АТ КБ «ПРИВАТБАНК»\~з метою\~отримання банківських\~послуг,\~у зв`язку\~з чим підписав Заяву №б/н від 22.07.2013\~року.\~Для користування\~кредитним картковим\~рахунком Позичальник\~отримав кредитну картку.\~У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 5500,00 грн. Позивач стверджує,\~що Позичальник не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою по рахунку. Позивач також\~зазначає,\~що [INFO] позичальник - [PERSON] помер.\~Станом на дату смерті заборгованість Позичальника перед Банком за кредитним договором № б/н від 22.07.2013 року становить - 5170.00 грн., яка складається з наступного: -5170.00 грн. - заборгованість за тілом кредита,\~в т.ч.: 5170.00 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита. Вказує,\~що правонаступниками померлого [PERSON] є відповідачі по справі [PERSON] та\~ [PERSON] , а тому просить стягнути з них заборгованість померлого [PERSON] . У зв`язку з вищевикладеним, позовні вимоги просить задовольнити. Ухвалою суду від 08.11.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Також, судом, відповідно до заявленого стороною клопотання, витребувано від територіального органу до повноважень якого входять питання реєстрації місця проживання фізичних осіб (Центру надання адміністративних послуг у місті та/або сільської ради), компетенція якого територіально поширюється на адресу останнього місця проживання померлого [INFO] позичальника [PERSON] довідки про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на дату смерті померлого - [INFO] та у Першої Львівської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної щодо померлого [INFO] [PERSON] , дата народження: [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] . 07.12.2021 року до суду надійшли відомості з Центру надання адміністративних послуг. 21.12.2021 року від Першої Львівської державної нотаріальної контори надійшли копії спадкової справи заведеної після померлого [INFO] [PERSON] , дата народження: [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] . Ухвалою суду від 17.01.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. 22.03.2022 року ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . 01 червня 2022 року від представника позивача надійшла уточнена позовна заява та заява про залучення до участі у справі як співвідповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 01 червня 2022 року, залучено до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] , тобто замінено її процесуальний статус у справі. Представник позивача [PERSON] подала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, згідно якої позовні вимоги підтримала. Проти ухвалення заочного рішення не заперечила. Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема поштовими відправленнями рекомендованої кореспонденції та оголошеннями, в порядку\~ст. 128 ЦПК України. Відповідно до ч.2 ст. 223\~ЦПК\~України,\~суд\~відкладає розгляд\~справи в\~судовому\~засіданні в\~межах\~встановленого\~цим Кодексом\~строку\~з\~таких підстав: 1)\~неявка\~в\~судове засідання\~учасника\~справи,\~щодо\~якого\~відсутні відомості\~про\~вручення\~йому повідомлення\~про\~дату,\~час\~і\~місце судового\~засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. В свою чергу, сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. З врахуванням тривалості провадження у справі, забезпечення судом можливості сторонам в повній мірі реалізувати свої процесуальні права, а також того, що відповідач неодноразово не з`являвся в судове засідання, суд вважає, що наявних у справі матеріалів\~достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи. Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для вирішення спору по суті. При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні відповідача, а\~неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, з врахуванням тривалості провадження, з метою забезпечення розумних строків розгляду у справі, суд вважає, що розгляд справи у відсутності відповідача є можливим, а законні підстави для відкладення розгляду справи відсутні. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на неявку відповідачів по даній цивільній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд вважає можливим розглядати справу з ухваленням заочного рішення. При цьому, суд виходить з того, що Законом України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено наступне. Стаття 10.\~Неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану 1. У період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також\~судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність. Стаття 12-2. Діяльність\~судів, органів та установ системи право суддя в умовах воєнного стану 1. В умовах правового режиму воєнного стану\~суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені\~Конституцією України\~та законами України. 2. Повноваження\~судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені\~Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Стаття 26.\~Правосуддя в умовах воєнного стану 1. Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише\~судами. На цій території діють\~суди, створені відповідно до\~Конституції України. 2. Скорочення чи прискорення будь-яких форм\~судочинства забороняється. 3. У разі неможливості здійснювати правосуддя\~судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність\~судових справ, що розглядаються в цих\~судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження\~судів. 4. Створення надзвичайних та особливих\~судів не допускається. Наведені положення покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження\~судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені\~Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм\~судочинства прямо забороняється Законом. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази, оцінка доводів учасників справи, норми права та мотиви їх застосування та незастосування. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.\~ Згідно зі статтею 55 Конституції України, кожному гарантується право на судовий захист. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст.\~15\~ЦК України,\~кожна особа\~має право\~на захист\~свого цивільного\~права у\~разі його\~порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі. Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава. Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача. Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах. Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача про яке ним зазначається в позовній заяві здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги При ухваленні рішення суд має з`ясовувати яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Судом встановлено,\~що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК»\~з метою\~отримання банківських\~послуг,\~у зв`язку\~з чим підписав Заяву № б/н від 22.07.2013 року. Позичальник при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява\~разом з «Умовами та\~правилами надання\~банківських послуг»,\~«Тарифами», які викладені\~на банківському\~сайті www.privatbank.ua, складає між\~ним та\~Банком Договір про надання\~банківських послуг\~(далі\~-\~Договір),\~що підтверджується\~підписом у\~заяві.\~Витяг з «Умов\~та правил\~надання банківських\~послуг» та\~Витяг з\~«Тарифів» додаються\~до позовної заяви. Позичальник ознайомлений\~із Умовами та\~правилами надання\~банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом Позичальника у\~анкеті-заяві,\~де є\~відповідні запевнення\~Позичальника щодо\~ознайомлення та надання документів\~у письмовому\~виді,\~а також\~наказом банка\~про їх\~затвердження (Витяг\~із Умов та правил надання банківських послуг, з якими ознайомлено Позичальника, копія наказу банку\~щодо затвердження\~редакції Умов\~та правил\~надання банківських\~послуг на момент підписання заяви додається до позовної заяви). При укладаннi\~Договору сторони\~керувались ч.\~1\~ст.\~634\~ЦК України,\~згідно якої договором приєднання\~є договiр,\~умови якого\~встановленi\~однiєю\~iз\~сторiн\~у формулярах\~або iнших\~стандартних формах,\~який може\~бути укладений\~лише шляхом\~приєднання другої сторони до\~запропонованого договору\~в цiлому.\~Друга сторона\~не може\~запропонувати свої умови договору. Заявою Позичальника підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про\~умови кредитування\~в АТ\~КБ «ПРИВАТБАНК»,\~які були\~надані йому для ознайомлення в письмовій формі. У відповідності\~з ч.\~2.\~ст.\~639\~ЦК України,\~якщо сторони\~домовилися укласти договір у\~певній формі,\~він вважається\~укладеним з\~моменту надання\~йому цієї\~форми,\~навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно ст.\~207\~ЦК України,\~правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних),\~у листах,\~телеграмах,\~якими обмінялися\~сторони.\~Статтею 207\~ЦК України\~не передбачено вичерпного\~переліку таких\~документів,\~тому окрім\~листів та\~телеграм можуть використовуватися і\~інші засоби\~зв`язку,\~наприклад електронний\~або інший\~інтернет/SMS- ресурс. Частиною 2\~статті 638\~ЦК України\~передбачено,\~що договір\~укладається шляхом\~пропозиції (оферти)\~однієї сторони\~укласти договір\~і прийняття\~пропозиції (акцепту)\~другою стороною, тому акцептуючи\~пропозицію Банку\~Позичальник підписом\~у Заяві\~про приєднання\~до Умов та правил\~надання банківських\~послуг визнає та\~погоджується на\~запропоновані Банком умови користування послугами Банку. Також, одночасно із вищезазначеним свідченням приєднання до угоди Позичальника, дія Договору\~підтверджується фактом\~користування Позичальником\~картковим рахунком\~та використання кредитних\~коштів,\~що повністю\~узгоджується з\~ч.\~2.\~ст.\~642\~ЦК України, згідно якої\~особа,\~яка одержала\~пропозицію укласти\~договір,\~у межах\~строку для\~відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги,\~виконала роботи,\~сплатила відповідну\~суму грошей\~тощо),\~яка засвідчує\~її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Виконання Позичальником\~Договору вбачається\~також із\~виписки по\~рахунку та розрахунку заборгованості, де зазначені операції щодо використання кредитного ліміту, операції щодо\~повернення кредитних\~коштів та сплати\~відсотків за\~їх користування\~(виписка по рахунку та розрахунок заборгованості додаються до позовної заяви). Отже,\~підписавши заяву\~між сторонами,\~у відповідності\~до ст.\~634\~ЦК України,\~був укладений Договір\~про надання\~банківських послуг,\~який за\~своєю правовою\~природою є змішаним договором і містить в собі, зокрема, умови договору банківського рахунку (ст. 1066 ЦК України) та кредитного договору (ст. 1054 ЦК України). Відповідно до\~ч.1\~ст.\~1066\~ЦК України,\~за договором\~банківського рахунка\~банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з частинами 1, 2 ст. 1069 ЦК України, якщо відповідно до договору банківського рахунка\~банк здійснює\~платежі з\~рахунка клієнта,\~незважаючи на\~відсутність на ньому грошових\~коштів (кредитування\~рахунка),\~банк вважається\~таким,\~що надав\~клієнтові кредит на\~відповідну суму\~від дня\~здійснення цього\~платежу.\~Права та\~обов`язки\~сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 ЦК України), якщо інше не встановлено договором або законом. Для користування\~кредитним картковим\~рахунком Позичальник\~отримав кредитну картку (номери\~та строк\~дії отриманих\~кредитних карток\~зазначено у\~довідці про\~отримані картки, що додається). У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 5500,00 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. АТ КБ\~«ПриватБанк» свої\~зобов`язання за\~Договором виконав\~в повному\~обсязі,\~а саме надав Позичальнику можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Позичальник зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов Договору,\~а саме\~згідно до\~п.\~2.1.1.12.3.\~погашення Кредиту\~-\~поповнення Картрахунку Держателя,\~здійснюється шляхом\~внесення коштів\~у готівковому\~або безготівковому\~порядку і зарахування\~їх Банком\~на Картрахунок\~Держателя,\~а так\~само шляхом\~договірного списання коштів з\~інших рахунків Клієнта на підставі Договору. Таким чином, Позичальник зобов`язався здійснювати погашення кредиту та процентів внесенням грошей на кредитний рахунок у розмірі не менше мінімального обов`язковий\~платежу.\~Згідно п.\~1.1.1.50.\~Договору Мінімальний\~обов`язковий\~платіж - розмір боргових зобов`язань Позичальника, які щомісяця повинен сплачувати Позичальник протягом\~терміну дії\~карти.\~Мінімальний обов`язковий\~платіж розраховується\~в процентному співвідношенні від загальної\~заборгованості Клієнта. Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Позичальник не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою по рахунку. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст.ст. 509, 526, 1054 ЦК України, Позичальник зобов`язання\~за вказаним\~договором не\~виконав,\~хоча ст.\~629\~ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання\~з порушенням\~умов,\~визначених змістом\~зобов`язання\~(неналежне\~виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Позичальник порушує зобов`язання за даним договором. Виникнення простроченої\~заборгованості відбувається\~у разі\~несплати Мінімального платежу до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання Клієнта вважаються простроченими. Прострочене тіло\~кредиту \~це частина\~використаного кредитного\~ліміту або\~вся сума використаного кредитного ліміту, що на конкретну дату мало бути погашено Позичальником, але не погашено, або погашено частково не у повному обсязі. Прострочені відсотки\~-\~це нараховані\~відсотки за\~користування кредитним\~лімітом, які на\~конкретну дату\~мали бути\~погашені Позичальником,\~але не\~погашені,\~або погашені частково не у повному обсязі. Згідно ст. 617 ЦК України, відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Позичальник зобов`язався: -на підставі\~п.\~2.1.1.5.5\~Договору погашати\~заборгованість за\~Кредитом,\~процентами за\~його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором; -слідкувати за\~витратами коштів\~в межах\~платіжного ліміту\~з метою\~запобігання виникнення Овердрафту,\~згідно п.\~2.1.1.5.7\~Договору,\~а у\~разі невиконання зобов`язань\~за Договором,\~у відповідності до\~п.\~2.1.1.5.6,\~на вимогу\~Банку виконати\~зобов`язання\~з повернення\~Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно п.\~2.1.1.12.7.2.\~Договору,\~в разі\~непогашення Клієнтом\~боргових зобов`язань\~за Кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування Кредитом Клієнт сплачує Банку проценти в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування та викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, з розрахунку 360 календарних днів на рік, що підтверджується п. 2.1.1.12.6 Договору. У разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом, згідно п. 2.1.1.12.6.2. Договору Клієнт сплачує\~Банку пеню\~в розмірі\~зазначеному в\~Тарифах,\~що діють\~на дату нарахування. Відповідно до\~п.п.\~2.1.1.12.11. Договору,\~Банк має\~право вимагати\~дострокового виконання боргових\~зобов`язань в\~разі невиконання\~боржником своїх\~боргових та\~інших обов`язків за цим Договором. В редакції\~Умов та\~Правил,\~що почала\~діяти з\~01.03.2019,\~згідно п.\~2.1.1.2.12, Сторони дійшли\~згоди,\~що в\~разі починаючи\~з 181-го\~дня з\~моменту порушення\~зобов`язань Клієнта з погашення кредиту, Клієнт зобов`язується сплатити на користь Банку заборгованість по\~кредиту,\~а також\~проценти від\~суми неповернутого\~в строк\~кредиту,\~які у відповідності до\~ч.2\~ст.625\~Цивільного кодексу\~України встановлюються\~за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: -86,4%\~-\~для картки\~"Універсальна"; -84,0% - для картки "Універсальна голд". Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~1054\~та ч.\~2\~ст.\~1050\~ЦК України,\~наслідками порушення Боржником зобов`язання\~щодо повернення\~чергової частини\~суми кредиту\~є право\~Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Відповідно до\~ч.1\~ст.\~598\~ЦК України,\~зобов`язання\~припиняється частково\~або у повному обсязі\~на підставах,\~встановлених договором\~або законом.\~У ст.\~599\~ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до\~п.\~1.1.7.12.\~Договору,\~Договір діє\~на протязі\~12\~місяців з\~моменту його підписання.\~Якщо на\~протязі цього\~строку жодна\~з сторін\~не проінформує\~другу сторону\~про розірвання даного договору, він автоматично лонгується на той же строк. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про\~смерть серії [NUMBER] від 05.09.2019 року. Згідно із\~ст.\~1218\~ЦК України,\~до складу\~спадщини входять\~усі права\~та обов`язки,\~що належали спадкодавцеві\~на момент\~відкриття спадщини\~і не\~припинилися внаслідок\~його смерті. Відповідно до ст.ст. 608, 1218, 1219 ЦК України, у зв`язку зі смертю боржника припиняються лише\~ті зобов`язання,\~які нерозривно\~пов`язані\~з його\~особою і\~не можуть\~бути виконані іншою\~особою,\~у той\~час як\~у результаті\~спадкування до\~спадкоємця переходять\~усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини й не припинилися у наслідок його смерті. За змістом\~зазначених норм\~у разі\~смерті фізичної\~особи,\~боржника за\~зобов`язанням у правовідносинах,\~що допускають\~правонаступництво в\~порядку спадкування,\~обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємців; таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржників за зобов`язанням. Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1\~статті 1269\~ЦК України\~визначає,\~що спадкоємець,\~який бажає\~прийняти спадщину,\~але на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~із спадкодавцем,\~має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За змістом\~ч.\~2\~ст.\~1281\~ЦК України,\~кредиторові спадкодавця\~належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем\~свідоцтва про\~право на\~спадщину на\~все або\~частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор\~спадкодавця не\~знав і\~не міг\~знати про\~прийняття спадщини\~або про одержання спадкоємцем\~свідоцтва про\~право на\~спадщину,\~він має\~право пред`явити\~свої вимоги до\~спадкоємця,\~який прийняв\~спадщину,\~протягом шести\~місяців з\~дня,\~коли він дізнався про\~прийняття спадщини\~або про\~одержання спадкоємцем\~свідоцтва про\~право на спадщину (ч.\~3\~ст. 1281 ЦК України). Судом встановлено,\~що правонаступниками померлого [PERSON] є відповідачі\~у справі\~ [PERSON] та\~ [PERSON] , що підтверджується копією спадкової справи № 41/2020. Частиною 1 статті 1282 ЦК України встановлено, що спадкоємці зобов`язані\~ задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину.\~Кожен із\~спадкоємців зобов`язаний\~задовольнити вимоги\~кредитора особисто,\~у розмірі, що відповідає його частці у спадщині. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~1282\~ЦК України,\~вимоги кредитора\~спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. Згідно з\~другим абзацом\~ч.\~2\~ст.\~1282\~ЦК України,\~у разі\~відмови від\~одноразового платежу суд\~за позовом\~кредитора накладає\~стягнення на\~майно,\~яке було\~передане спадкоємцям у натурі. Станом на дату смерті заборгованість Позичальника перед Банком за кредитним договором №б/н від 22.07.2013 року становить 5170.00 грн., яка складається з наступного: -5170.00 грн. - заборгованість за тілом кредита,\~в т.ч.: 5170.00 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита. Відповідно до ч. 1 ст.\~13 ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до\~ст. 76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 5\~ст. 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Ухвалюючи рішення у даній справі, суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, зокрема у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, виходячи з наведених вище доводів та мотивів, з врахування досліджених доказів та встановлених обставин справи, суд приходить до висновку, що з спадкоємців померлого [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] на користь банку слід стягнути заборгованість у визначеному розмірі. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового провадження. При зверненні до суду позивач поніс судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 гривень 00 копійок. Відповідно до вимог\~ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідачів на користь позивача слід стягнути судові витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved