Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-26 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. У лютому 2021 року до суду звернувся [PERSON] із вказаним позовом, де просить: 1) Договір № 404/1/24-12-2019/Р купівлі-продажу майнових прав на одно кімнатну квартиру з будівельним [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] та [ADDRESS] , укладений 24.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВ БІЛДІНГ ГРУП» і [PERSON] - розірвати у зв`язку із істотним порушенням його умов ТОВ «Київ Білдінг Груп»; 2) Договір № 48/1/24-12-2019/П купівлі-продажу майнових прав на комору з будівельним [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] , укладений 24.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВ БІЛДІНГ ГРУП» і [PERSON] - розірвати у зв`язку із істотним порушенням його умов ТОВ «Київ Білдінг Груп»; 3) стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВ БІЛДІНГ ГРУП» на користь позивача грошові кошти, сплачені на виконання Договору №404/1/24-12-2019/Р купівлі-продажу майнових прав від 24.12.2019 і Договору №48/1/24-12-2019/П купівлі-продажу майнових прав від 24.12.2019, у загальній сумі 583 380 (п`ятсот вісімдесят три тисячі триста вісімдесят) гривень; 4) стягнути з ТОВ «КИЇВ БІЛДІНГ ГРУП» на користь позивача 200 000 гривень у відшкодування моральної шкоди та витрати на правову допомогу. Позов обґрунтований\~тим,\~що 24.12.2019\~між ТОВ\~«Київ Білдінг\~Груп» як\~Продавцем і\~ [PERSON] \~як Покупцем\~укладено Договір\~№ 404/1/24-12-2019/Р\~купівлі-продажу\~майнових прав\~на одно\~кімнатну квартиру\~з будівельним\~ [ADDRESS] ,\~кадастровий номер\~земельної ділянки\~3210600000:00:064:0521,\~яка межує\~з [ADDRESS] та\~ [ADDRESS] ). Крім того, 24.12.2019 між ТОВ «Київ Білдінг Груп» і [PERSON] укладено Договір № 48/1/24-12-2019/П купівлі-продажу майнових прав на комору з будівельним [ADDRESS] , за такою ж адресою. Згідно п.2.7. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 передбачено введення в експлуатацію 4 секції багатоквартирного житлового будинку в ІV житловому районі м. Бровари, кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] та [ADDRESS] 2020 року. Однак,\~з моменту\~укладення Договорів\~і до\~дня подання\~даного позову\~будівництво взагалі\~не ведеться,\~тобто знаходиться\~на тій\~самій стадії,\~на якій\~воно знаходилось\~в грудні\~2019\~року,\~коли позивачем\~укладались спірні\~правочини. Порушення Відповідачем\~умов п.\~2.7.\~Договору №\~404/1/24-12-2019/Р\~і Договору\~№ 48/1/24-12-2019/П\~від 24.12.2019\~є істотним\~в розумінні\~ч.2\~ст.651\~ЦК України,\~оскільки Позивач\~в значній\~мірі позбавлений\~того,\~на що\~він розраховував\~при укладенні\~цих Договорів,\~а саме:\~не отримав\~житла і\~комори в\~строк до\~грудня 2020\~року. Водночас, Позивач виконав умови Договорів та сплатив Відповідачу повну вартість новоствореного нерухомого майна в розмірі 583 380 гривень. Вважає, що існують усі правові підстави для розірвання Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019р. на підставі ч.2 ст.651 ЦК України за рішенням суду у зв`язку із істотним порушенням їх умов Відповідачем. Крім того, у зв`язку із порушенням немайнових прав позивача протиправними діями Відповідача, які полягають у порушенні договірних умов в частині строків здачі Об`єкту в експлуатацію, йому спричинена моральна шкода. Враховуючи майновий стан і ступінь вини Відповідача, позивач визначив розмір моральної шкоди в сумі 200\~000 грн., що буде в достатній мірі пропорційним і співмірним відшкодуванням тих моральних страждань і переживань, яких він зазнав у результаті протиправних дій Відповідача щодо нього. У липні\~2021\~року позивач\~подав заяву\~про збільшення\~розміру позовних\~вимог,\~яка прийнята\~судом.\~У заяві\~позивач просить\~стягнути із\~відповідача неустойку\~в розмірі\~трьох відсотків\~загальної вартості\~замовлення. Вказує на те, що п.2.7. договорів, укладених між Сторонами, передбачено введення в експлуатацію об`єкта будівництва 4 квартал 2020 року, тобто, не пізніше 31.12.2020, а тому перебіг строку прострочення Відповідача почався з 01.01.2021 і станом на 16 червня 2021 року (в межах спеціального річного строку позовної давності), складає 167 днів, а тому 583 380 х 3% х 167 = 2 922 733 (два мільйони дев`ятсот двадцять дві тисячі сімсот тридцять три) гривні 80 коп., які просить стягнути з Відповідача за прострочення виконання робіт з будівництва об`єктів нерухомості на підставі ч.5 ст. 653 ЦК України, ч. 2 ст. 849 ЦК України, ч.5 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів». Заперечення відповідача. У відзиві на позов представник відповідача не заперечує проти обставин укладення договору між сторонами та сплатою позивачем коштів у розмірі 583\~380 гривень на виконання умов договору. Проте, вказує, що позивач не звертався до відповідача із заявою про розірвання договору. Також зазначає, що умовами спірних договорів не передбачено такого виду відповідальності, як пеня, також не передбачено строку здачі будинку в експлуатацію, тому у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити. Заяви, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 лютого 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 11 листопада 2021 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та його представник адвокат Староста І.І. доводи позову підтримали з підстав, викладених у позові, просили про задоволення позовних вимог. Представник відповідача адвокат Маковій В.В. позовні вимоги просив задовольнити частково, а саме: розірвати укладені між сторонами договори та стягнути із відповідача кошти у розмірі 583\~380 гривень. У задоволенні решти позовних вимог просив відмовити у зв`язку з їх недоведеністю та безпідставністю. Обставини справи, що встановлені судом. 24 грудня 2019 року між ТОВ «Київ Білдінг Груп» (Продавець) і [PERSON] (Покупець) укладено Договір № 404/1/24-12-2019/Р купівлі-продажу майнових прав на одно кімнатну квартиру з будівельним [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] та [ADDRESS] ). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.4.2. вказаного Договору, орієнтовна загальна вартість майнових прав на Об`єкт нерухомості в день укладення цього Договору складає: 555\~300 грн., які сплачені Позивачем у повному обсязі, що підтверджується Довідкою №404/1/24-12-2019/Р від 30.12.2020р. про фінансування 100% майнових прав Об`єкта нерухомості згідно Договору купівлі-продажу майнових прав № 404/1/24-12-2019/Р від 24.12.2019 та відповідною квитанцією. Крім того, 24 грудня 2019 року між ТОВ «Київ Білдінг Груп» (Продавець) і [PERSON] (Покупець) укладено Договір № 48/1/24-12-2019/П купівлі-продажу майнових прав на комору з будівельним [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] та [ADDRESS] ). Відповідно до п.4.2. вказаного Договору, орієнтовна загальна вартість майнових прав на Об`єкт нерухомості в день укладення цього Договору складає: 28\~080 грн., які сплачені Позивачем у повному обсязі, що підтверджується Довідкою № 48/1/24-12-2019/П від 30.12.2020р. про фінансування 100% майнових прав Об`єкта нерухомості згідно Договору купівлі-продажу майнових прав № 404/1/24-12-2019/Р від 24.12.2019 та відповідною квитанцією. Згідно п.2.7. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 передбачено введення в експлуатацію 4 секції багатоквартирного житлового будинку в ІV житловому районі м. Бровари, кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] та [ADDRESS] 2020 року. 13.10.2020 року за заявою [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення за №12020110130002594 за попередньою правовою кваліфікацією діяння за ч.3 ст.190 КК України, короткий виклад обставин: 29.12.2019р. невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи на території м. Бровари Київської області, шляхом зловживання довірою, заволоділа грошовими коштами у великих розмірах, чим завдала [PERSON] майнової шкоди, що підтверджується витягом з ЄРДР. У межах вищевказаного кримінального провадження 01.12.2020 проведено огляд місця події, який оформлений протоколом, до якого додані фото таблиці огляду місця події. Із вказаного протоколу з додатками вбачається, що сліди функціонування будівництва багатоквартирного житлового будинку в ІV житловому районі м. Бровари, кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] , відсутні. 21.12.2020 на ім`я директора ТОВ «Київ Білдінг Груп» адвокатом Старостою І.І. в інтересах [PERSON] надісланий адвокатський запит, в якому адвокат просив повідомити про хід виконання будівельних робіт щодо будівництва 4 секції багатоквартирного житлового будинку в ІV житловому районі м. Бровари, кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] , та про те, який реальний строк введення новоствореного в експлуатацію зазначеного об`єкта нерухомості. Відповідно до висновку експерта №1-26/08 за результатами проведеної психологічної експертизи у цивільній справі №361/1108/21, який складений 26.08.2021, визначено, що наслідки ситуації невиконання ТОВ «Київ Білдінг Груп» договорів купівлі-продажу майнових прав від 24.12.2019 щодо строку завершення будівництва житлового будинку постали для позивача [PERSON] тривало проблемними, до теперішнього часу ускладнюють його соціальне функціонування, погіршують якість життя, обумовлюють несприятливі зміни психоемоційної сфери особистості, тобто спричиняють [PERSON] негативні психологічні переживання (моральні страждання). Орієнтовний еквівалент компенсації заподіяних [PERSON] моральних страждань може становити 27 мінімальних заробітних плат. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини. За змістом частини першої\~статті 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до\~статті 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою\~статті 627 ЦК України\~передбачено, що відповідно до\~статті 6\~цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно зі статтею 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Згідно із частиною першою\~статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 610 ЦК України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (частина перша\~статті 611 ЦК України). Як вбачається зі змісту Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 за своєю суттю є змішаними договорами, оскільки вони є різновидом інвестиційного договору, який, у свою чергу, може бути виражений у різних формах (в даному випадку у вигляді змішаного договору купівлі-продажу і договору підряду). Пункти 7.1., 7.2. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 передбачають те, що забудовник несе відповідальність за несвоєчасну здачу об`єкту в експлуатацію згідно чинного законодавства України. У випадках невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за даним Договором, винна Сторона відшкодовує потерпілій Стороні всі збитки, спричинені такими її винними діями (бездіяльністю) . Сплата штрафних санкцій не звільняє Сторони від виконання своїх зобов`язань за Договором. Пунктами 8.2. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 передбачено, що цей Договір може бути припинений у випадках, встановлених Договором (п.п. 8.2.1.), у випадках, встановлених законодавством України (п.п. 8.2.2.) Згідно з ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Так, у постанові Верховного Суду України від 18.09.2013р. у справі № 6-75цс13, що в подальшому було відображено у постанові Верховного Суду від 02.07.2020р. у справі № 367/372/18, зроблено висновок, що оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - значної міри позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Це (друге) оціночне поняття значно звужує сферу огляду суду. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 ЦК України. Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення повинне вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення. Так, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена як у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору; а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Встановлюючи істотність шкоди, суди повинні керуватись присутністю реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору; а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Цей висновок закріплений у постанові Верховного Суду від 05.08.2020р. у справі № 766/1980/16-ц. Судом встановлено, що на час подачі позову та розгляду справи в суді, будівництво багатоквартирного житлового будинку в ІV житловому районі м. Бровари, кадастровий номер земельної ділянки 3210600000:00:064:0521, яка межує з [ADDRESS] ) не здійснюється, та будинок не зданий в експлуатацію в строк, визначений у п.2.7 Договорів. Отже, порушення ТОВ «Київ Білдінг Груп» п. 2.7. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019р. не тільки свідчить про порушення договірних строків здачі новоствореного нерухомого майна в експлуатацію, а й не можливість здачі в експлуатацію об`єкта будівництва в найближчий час з розумним порушенням строку здачі будинку в експлуатацію. Суд приходить до висновку, що порушення відповідачем умов п. 2.7. Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019р. є істотним в розумінні ч.2 ст.651 ЦК України, оскільки позивач у значній мірі позбавлений того, на що він розраховував при укладенні цих Договорів, а саме: не отримав житла і комори в строк до грудня 2020 року. Тобто, Позивач не може використати результати цих Договорів для задоволення своїх житлових потреб, чим йому спричинена шкода, яка в грошовому виразі у вигляді прямих збитків складає 583 380 грн. це грошові кошти, сплачені Позивачем на користь Відповідача за умовами вказаних Договорів. Відтак, існують усі правові підстави для розірвання Договору № 404/1/24-12-2019/Р і Договору № 48/1/24-12-2019/П від 24.12.2019 на підставі ч.2 ст.651 ЦК України за рішенням суду у зв`язку із істотним порушенням їх умов відповідачем. Відповідно до частин четвертої, п`ятої\~статті 653 ЦК України\~сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Враховуючи те, що суд дійшов висновку про наявність істотного порушення договору, яке стало підставою для його розірвання, то підлягають задоволенню й вимоги про стягнення збитків у розмірі 583 380 (п`ятсот вісімдесят три тисячі триста вісімдесят) гривень, тобто коштів, які сплачені позивачем на виконання вищенаведених договорів. Щодо стягнення пені. Відповідно до ч.1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Частиною 1 ст. 846 ЦК України передбачено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Згідно із ч.1 ст. 843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. Відповідно до ст. 846 ЦК України, строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. У відповідності до ч. 2 ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до ч. 1 ст. 865 ЦК України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Правовідносини з надання послуг врегульовано спеціальним законом - Законом України «Про захист прав споживачів», яким встановлено права споживачів, а також визначено механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції чинній на день укладення договорів між Сторонами) - споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Відповідно до частин 4-6 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред`явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. Частиною 5 статті 10 вказаного Закону передбачено, що у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено в годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі, коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили. Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Обґрунтовуючи вимогу про стягнення пені, позивач посилається на те, у п.2.7. договорів, укладених між сторонами, передбачено введення в експлуатацію об`єкта будівництва 4 квартал 2020 року, тобто, не пізніше 31.12.2020, а тому перебіг строку прострочення відповідача почався з 01.01.2021р. і станом на 16 червня 2021 року (в межах спеціального річного строку позовної давності), складає 167 днів, а тому 583 380 х 3% х 167 = 2 922 733 (два мільйони дев`ятсот двадцять дві тисячі сімсот тридцять три) гривні 80 коп., які позивач просить стягнути з відповідача за прострочення виконання робіт з будівництва об`єктів нерухомості на підставі ч.5 ст. 653 ЦК України, ч. 2 ст. 849 ЦК України, ч.5 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів». Суд погоджується із наведеними розрахунками позивача, проте вважає, що вказаний розмір пені значно перевищує розмір завданих позивачу збитків, тому відповідно до вимог частини 3 статті 551 ЦК України, суд вважає за необхідне зменшити розмір пені до 250\~000 гривень. Щодо моральної шкоди. Згідно з частинами першою та другою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Право на відшкодування моральної шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних інтересів юридичних осіб, встановлене Конституцією та законами України. Відповідно до статті 611 ЦК України, моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом. Тобто законодавець указує на два випадки компенсації моральної шкоди - вони визначені умовами договору або випливають із положень законодавства (зокрема статті 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). За змістом частини другої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Обґрунтовуючи завдану\~моральну шкоду\~та визначаючи\~її розмір,\~позивач указує\~на те,\~що враховує\~характер та\~обсяг його\~фізичних,\~душевних,\~психічних і\~моральних страждань\~і переживань,\~їх тривалість,\~неможливість відновлення,\~зокрема те,\~що позивач\~має місце\~реєстрації в\~м.\~Чернігові та\~мав намір\~змінити місце\~свого проживання\~поближче до\~м.\~Києва.\~Саме у\~зв`язку\~із цим\~позивач і\~обрав передмістя\~Києва \~м.\~Бровари,\~де житло\~в новобудові\~в розумних\~межах відповідало\~його матеріальному\~стану.\~Однак,\~у зв`язку\~із порушенням\~відповідачем умов\~спірних Договорів\~та не\~здачею будинку\~в експлуатацію\~в строк,\~обумовлений цими\~договорами,\~в повній\~мірі позбавило\~його такого\~очікуваного житла,\~вимусило знімати\~житло в\~оренду,\~витрачати зайві\~кошти,\~терпіти незручності,\~пов`язані\~із проживанням\~у чужому\~житлі.\~Все це,\~у значній\~мірі,\~має пригнічуючий\~ефект для\~психічного стану\~позивача,\~тягне для\~останнього сукупність\~негативних наслідків\~та незручностей\~у його\~повсякденному звичайному\~житті,\~зумовлює витрачати\~час і\~кошти для\~відновлення своїх\~порушених прав. Кожен день очікування відновлення будівельних робіт, втрата останніх надій та сподівань, призвели до повної руйнації планів позивача на майбутнє життя і їх відновлення очевидно буде супроводжуватись для позивача необхідністю понесення значних часових, матеріальних і моральних втрат. Завдану діями відповідача моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 200\~000 гривень. На підтвердження завдання позивачу неправомірними діями відповідача моральної шкоду до суду наданий висновок експерта №1-26/08 за результатами проведеної психологічної експертизи. Разом з тим, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку про відшкодування позивачу моральної шкоди у розмірі 20 000 гривень. Щодо судових витрат У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ \~ Згідно\~із ч.\~3\~ст.\~141\~ЦПК України\~при вирішенні\~питання про\~розподіл судових\~витрат суд\~враховує: 1)\~чи пов`язані\~ці\~витрати з\~розглядом справи; 2)\~чи є\~розмір таких\~витрат обґрунтованим\~та пропорційним\~до предмета\~спору з\~урахуванням ціни\~позову,\~значення справи\~для сторін,\~в тому\~числі чи\~міг результат\~її вирішення\~вплинути на\~репутацію сторони\~або чи\~викликала справа\~публічний інтерес; 3)\~поведінку сторони\~під час\~розгляду справи,\~що призвела\~до затягування\~розгляду справи,\~зокрема,\~подання стороною\~явно необґрунтованих\~заяв і\~клопотань,\~безпідставне твердження\~або заперечення\~стороною певних\~обставин,\~які мають\~значення для\~справи,\~безпідставне завищення\~позивачем позовних\~вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. На підтвердження\~понесення витрат\~на правничу\~допомогу адвоката\~до матеріалів\~справи наданий\~Договір про\~надання правової\~(правничої)\~допомоги №28/12\~від 28.12.2020,\~укладений між\~Адвокатським об`єднанням\~«Клочков та\~партнери» та\~позивачем, Звіт №1 від 26 січня 2021 року, де вартість наданої правової (правничої) допомоги становить 21\~000 гривень,\~та Звіт №2 від 27 січня 2022 року, де вартість наданої правової (правничої) допомоги становить 35\~700 гривень, рахунок на оплату №7 від 21.01.2021 та квитанцію про оплату [PERSON] 56\~000 гривень на рахунок одержувача: «Клочков та партнери АО». Представник відповідача надав клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката, де посилається на відсутність доказів фактичного понесення витрат на правничу допомогу, часткове задоволення позовних вимог та неправильні дії стони, що на думку представника відповідача є підставою для зменшення витрат на правову допомогу до 0 (нуля) гривень. З огляду на викладене, враховуючи те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, стягненню із відповідача на користь позивача підлягають витрати понесені позивачем на правничу допомогу у розмірі 12 900 (дванадцять тисяч дев`ятсот ) гривень. На підставі\~викладеного та\~

Outcome: partial