Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-11 00:00:00

Заявник [PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про встановлення факту, в якій просила суд встановити факт родинних відносин, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , який помер [INFO] , є чоловіком [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] . В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що 14.07.1965 року вона уклала шлюб з [PERSON] , 1939 року народження, про що зроблено відповідний актовий запис Дзержинським ЗАГС м. Харкова за №453 від 14.07.1965 році та видано свідоцтво про шлюб. Після укладення шлюбу вона з чоловіком постійно проживали в м. Харкові. [INFO] у них народилась донька [PERSON] , в її свідоцтві про народження зазначено батьками: батько [PERSON] , мати [PERSON] . При заміні паспортів СРСР на паспорти України чоловіку заявниці було видано паспорт, в якому значилось, що його прізвище [PERSON] , ім`я [PERSON] , по-батькові [PERSON] , а в виданому заявниці паспорті було зазначено її прізвище [PERSON] ( [PERSON] російською), ім`я [PERSON] , по-батькові [PERSON] (російською [PERSON] ). У 2011 році заявник придбала квартиру за адресою: [ADDRESS] , у договорі купівлі-продажу було зазначено, що купівля квартири вчиняється [PERSON] за згодою чоловіка [PERSON] . З липня 2011 року вона з чоловіком постійно проживали та були зареєстровані за вищезазначеною адресою. [INFO] чоловік [PERSON] помер. Коли заявник звернулась до головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області отримати недоотриману [PERSON] за життя пенсію, їй було відмовлено, бо при перевірці документів не було встановлено родинних стосунків між нею та її чоловіком, а саме: прізвище в паспорті громадянина України заявника значиться, як « [PERSON] », а в паспорті громадянина України її померлого чоловіка значиться, як « [PERSON] ». У зв`язку з наявністю розбіжності у зазначенні її прізвища « [PERSON] » в паспорті громадина України та прізвища померлого чоловіка « [PERSON] » - з російською літерою «е», замість « [PERSON] » з українською літерою «є», вона позбавлена можливості довести в позасудовому порядку факт родинних відносин її та чоловіка та позбавлена права на отримання його недоотриманої пенсії. Вирішити це питання іншим шляхом не вбачається можливим. В зв`язку з чим, вимушена звернутись до суду з даною заявою та просить суд її задовольнити в повному обсязі. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2022 року заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та вирішено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження. В судовому засідання заявник [PERSON] підтримала свою заяву в повному обсязі та в її обгрунтування виклала такі ж самі обставини, які зазначені нею в заяві, просила суд встановити факт родинних відносин, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , який помер [INFO] , є чоловіком [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] . Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явилась, через систему «Електронний суд» надала заяву про розгляд справи за відсутності Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, проти встановлення факту родинних відносин не заперечувала. Враховуючи, що в справі є достатні докази про права і взаємовідносини сторін, суд розглядає справу у відсутності сторін. Суд, вислухавши заявника, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Судом встановлено, що з паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого 11 січня 2001 року МВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області вбачається, що прізвище заявника значиться, як [PERSON] , [INFO] (а.с. 3-5). Відповідно до свідоцтва про народження, виданого «Хабаровским гор. бюро ЗАГС Народного комиссариата внутренних дел СССР», [PERSON] народився [INFO] , його прізвище російською мовою значиться, як « [PERSON] » (а.с.18). З свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого Дзержинським міськбюро РАГС 14 липня 1965 року, [PERSON] та [PERSON] , уклали шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис за №453 від 14 липня 1965 року, в якому прізвище [PERSON] зазначено, як « [PERSON] » з російською літерою «е» (а.с. 19). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дзержинського відділу державної реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції від 20 травня 2015 року, [PERSON] народилася [INFO] , її батьками зазначено: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Прізвище батька зазначено « [PERSON] » з українською літерою «є» (а.с. 17). З довідки ДПІ у Дзержинському р-ні м. Харків від 11.102001 року вбачається, що [PERSON] одержав ідентифікаційний номер [NUMBER] платника податків, прізвище зазначено « [PERSON] » з російською літерою «е» (а.с. 15). Особова медична книжка серія [NUMBER] Харківською загальноосвітньою школою №106 видана на ім`я [PERSON] , прізвище « [PERSON] » з українською літерою «є» (а.с. 13). Свідоцтво про підвищення кваліфікації Харківським обласним науково-методичним інститутом безперервної освіти Головного управління освіти і науки Харківської обласної державної адміністрації 13 лютого 2004 року за №15/12 видане на ім`я [PERSON] , в якому прізвище « [PERSON] » зазначено з українською літерою «є» (а.с. 11). З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20 жовтня 2021 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), вбачається, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 81 рік, в якому прізвище зазначено, як « [PERSON] » з російською літерою «е» (а.с.10). Рішенням № 4 відділу опрацювання пенсійної документації № 1 управління з питань виплати пенсії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 22.12.2021 року, [PERSON] відмовлено у виплаті недоотриманої пенсії після смерті [PERSON] , з підстав того, що при перевірці документів, не було встановлено родинні стосунки, а саме: прізвище в паспорті громадянина України заявниці значиться, як « [PERSON] », а в паспорті громадянина України померлого прізвище значиться, як « [PERSON] » (а.с. 8-9). Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України). Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України). Згідно з п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Однак, суд зазначає, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними. В листі ВСУ «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що дружина чи чоловік також мають право на спадкування у разі смерті одного з подружжя, однак так і члени сім`ї не перебувають у кровному спорідненні. Встановлення факту родинних відносин між такими особами чиним законодавством не передбачено. Для них може мати правове значення встановлення факту реєстрації шлюбу чи факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у відповідних випадках. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами, а не між чоловіком та дружиною. Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чиним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується - по місяць смерті включно членам його сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, у тому числі непрацездатним членам сім`ї, зазначеним у частині другій статті 36 цього Закону, які знаходилися на його утриманні, незалежно від того, проживали вони разом з померлим пенсіонером чи не проживали. Згідно з п. 2.26 Постанови Правління Пенсійного фонду України «Про затвердження Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 25.11.2005 року №22-1, для виплати недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера до органу, що призначає пенсію, в якому перебував на обліку померлий пенсіонер, надається свідоцтво про смерть, документи, які підтверджують родинні стосунки, документ, що посвідчує особу заявника. Приймаючи до уваги підтвердження обставин існування подружніх відносин між заявником [PERSON] та померлим [PERSON] , а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів заявника, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт з метою отримання нею недоотриманої пенсії померлого, чиним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, та враховуючи, що на думку суду, розбіжності в написанні прізвища в паспорті громадянина України [PERSON] та паспорті громадянина України [PERSON] виникла внаслідок неусталеності правил і принципів міжмовного перетворення, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви та встановлення факту того, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є чоловіком [PERSON] . Згідно ч. 7 ст. 294 ЦПК України, судові витрати по справі не відшкодовуються. На підставі викладеного,

Outcome: approved