Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Керівник Шепетівської\~окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Судилківської сільської ради до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] , ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки та скасування права власності та права оренди, посилаючись на те, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки, площею 2 га (кадастровий номер 6825581800:03:006:0067), що знаходиться за межами населених пунктів на території Судилківської (колишньої Вовківецької) сільської раді Шепетівського району Хмельницької області та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства. На підставі зазначеного наказу, 16.11.2017 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єкти нерухомого майна (далі - Державний реєстр речових прав) за [PERSON] зареєстровано право власності на вказану земельну ділянку. В подальшому, 13.03.2018, на підставі договору купівлі-продажу № 376 [PERSON] продав вказану земельну ділянку [PERSON] . На даний час земельна ділянка перебуває в оренді фермерського господарства «АГРАРНИК-К». Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, проводиться один раз по кожному виду використання (ч. 4 ст. 116 ЗК України). Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЗК України громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2 гектара. Разом з тим, встановлено, що згідно відомостей Державного реєстру речових прав [PERSON] отримав безоплатно у власність земельну ділянку на території Судилківської (колишньої Вовківецької) сільської ради Шепетівського району, з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, площею 2 га, з цільовим призначенням для особистого селянського господарства, на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.2017 (право власності зареєстровано 16.11.2017), попередньо отримавши земельну ділянку на території Гелетинецької сільської ради Хмельницького району, площею 2 га з аналогічним цільовим призначенням, з кадастровим номером 6825081800:02:014:0088, на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-8661-СГ від 10.05.2017 (право власності зареєстровано 17.05.2017). Зазначене підтверджує, що [PERSON] на час отримання спірної земельної ділянки з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067 вже використав своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (попередньо отримавши у приватну власність земельну ділянку 6825081800:02:014:0088). При цьому, всупереч вимог ст.ст. 116, 118, 121 ЗК України, [PERSON] , при зверненні до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області із заявою про відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства на території колишньої Вовківецької сільської ради (Судилківська ОТГ) Шепетівського району не повідомив, що право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства ним вже використано. Земельна ділянка, площею 2 га, з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, що знаходиться за межами населених пунктів не території колишньої Вовківецької сільської ради (Судилківська ОТГ Шепетівського району Хмельницької області), вибула з державної власності на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій област №22-18345-СГ від 04.09.2017 внаслідок протиправного використання [PERSON] права на безоплатну приватизацію земельних ділянок одного виду використання понад норму встановлену законом. Наведені обставини свідчать про те, що спірна земельна ділянка незаконно вибула поза волею власника земельної ділянки держави. Тому просив визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.2017, яким затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6825581800:03:006:0067), що знаходиться за межами населених пунктів на території Судилківської (колишньої Вовківецької) сільської ради Шепетівського району Хмельницької області та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства; витребувати в [PERSON] , ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» у комунальну власність територіальної громади Судилківської сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, площею 2 га, з цільовим призначенням для особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів на території Судилківської (колишньої Вовківецької) сільської ради Шепетівського району Хмельницької області; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, припинивши право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку, та державну реєстрацію права оренди, припинивши право оренди ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» на вказану земельну ділянку (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1413649468255. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Представник ФГ «АГРАРНИК-К» позов не визнав. Зазначив, що про виділення земельної ділянки [PERSON] не знав, ніяких документів не підписував. Від його імені діяла інша особа на підставі нотаріально посвідченої довіреності. В подальшому спірна земельна ділянка була зареєстрована представником [PERSON] за ним та відчужена представником [PERSON] для [PERSON] , яка є добросовісним власником. Підстав для витребування земельної ділянки у комунальну власність територіальної громади Судилківської сільської ради теж немає, оскільки згідно перехідних положень Земельного кодексу України землі державної власності передаються у комунальну власність на підставі актів прийому-передачі. Представник Судилківської сільської ради у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду. Представник Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області у судове\~засідання не\~з`явився,\~належним чином\~повідомлений про\~час і\~місце судового\~розгляду,\~направив суду\~відзив на\~позов,\~в якому\~позов не\~визнав.\~Зазначив,\~що вина Головного\~управління Держгеокадастру\~в Хмельницькій\~області при\~розгляді заяви\~гр.\~ [PERSON] \~відсутня,\~оскільки в\~даних клопотаннях\~про надання\~дозволу на\~розробку документації\~із землеустрою\~ [PERSON] \~повідомляв,\~що правом\~на безоплатну\~приватизацію земельної\~ділянки для\~ведення особистого\~селянського господарства\~не скористався. Оскільки [PERSON] поданими заявами фактично ввів в оману Головне управління, що стало наслідком прийняття оскаржуваного наказу, вважають, що підстави для стягнення судового збору з Головного управління відсутні. В додаткових\~поясненнях послалися\~на те,\~що саме\~державні реєстратори\~наділені повноваженнями\~перевіряти відсутність\~суперечностей між\~заявленими та\~вже зареєстрованими\~речовими правами\~на нерухоме\~майно,\~зокрема,\~наявність в\~Державному реєстрі\~речових прав\~зареєстрованого на\~підставі рішення\~органу державної\~влади чи\~місцевого самоврядування\~права власності\~громадян на\~інші земельні\~ділянки. Просили відмовити у задоволенні позову. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду, направила суду відзив на позов, в якому позов не визнала. Зазначила, що будучи абсолютно впевненою у тому, що органи державної влади належно виконують свої функції, 13.03.2018 року на підставі договору купівлі-продажу придбала спірну земельну ділянку, її придбання відбулося відкрито, із нотаріальним посвідченням, та внесенням всієї інформації у державні реєстри. Попередній власник ділянки - Головне управління Держгеокадастру в Хмельницькій області маючи у розпорядженні, як і кожний державний орган, все коло інформації даних, реєстрів та повноважень, протягом строку позовної давності, та і після його спливу, жодних претензій ні до кого не мав, та не повідомляв, що спірна земельна ділянка вибула поза його волею. 30.05.2021 року, майже через 4 роки після перереєстрації спірної земельної ділянки, інформація про яку була загальнодоступною весь цей час, прокурор виявляє те, що [PERSON] отримав дві земельні ділянки, і лише 23.12.2021 року прокурор подає позовну заяву, при тому, що не Судилівська сільська рада, ні ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області не заявляють про вибуття земельної ділянки не з їхньої волі. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ст. 261 ЦК України). Додатки до позовної заяви чітко вказують, що позивач міг дізнатися про порушення права з дня реєстрації такого права. Позовна давність у спірних правовідносинах є такою, що сплинула. Оскільки спірна земельна ділянка не вибула із власності ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області поза його волею, тому не підлягає витребуванню з її законного, добросовісного володіння. [PERSON] відкрито отримав таку ділянку, а вона відкрито її придбала, все це відкрито зареєстровано і загальнодоступно, подача позовної заяви через 4 роки і 3 міс не може бути виправданою, строки не можуть бути поновлені, причини поновлення строків позовної давності відсутні, держава не використала передбачену законодавством позовну давність для вирішення спірних питань. Просила відмовити у задоволенні позову. У відповіді на відзив прокурор зазначив, що про наявність порушень вимог чинного законодавства, а саме про передачу всупереч положенням ст. 121 Земельного кодексу України [PERSON] земельної ділянки згідно наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.21 прокурору стало відомо 30.05.2021, під час опрацювання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що підтверджується інформаційною довідкою № 258996171 від 30.05.2021. Водночас про порушення інтересів держави органу, уповноваженому державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Судилківській сільській раді стало відомо після надходження від прокуратури листа № 54-6393 вих-21 від 12.10.2021, а можливість здійснювати захист інтересів держави у вказаній справі виникла у Судилківської сільської ради лише після набрання чинності 27.05.2021 Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» № 1423-ІХ від 28.04.2021, яким розширено права органів місцевого самоврядування, районних, обласних державних адміністрацій, обмежено повноваження органів Держгеокадастру на розпорядження землями сільськогосподарського призначення. Враховуючи вказані обставини, строк звернення до суду прокурором пропущено з поважних причин, у зв`язку із чим строк підлягає поновленню. У зв`язку з чим прокурором подано відповідну заяву одночасно з позовною заявою. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду, причини неявки суду не повідомив, відзив не направив. 2. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 18.01.2022 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 17.02.2022 року. 07.02.2022 до суду надійшов відзив на позов Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області. За клопотанням відповідача підготовче судове засідання відкладено на 22.03.2022. 22.03.2022 до суду надійшов відзив на позов відповідача [PERSON] та відповідь на відзив Головного управління\~Держгеокадастру у\~Хмельницькій області від прокурора. За клопотанням прокурора підготовче судове засідання відкладено на 27.04.2022. 14.04.2022 до суду надійшла відповідь прокурора на відзив [PERSON] . Ухвалою суду від 27.04.2022 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 26.05.2022 року. У зв`язку з неявкою відповідачів судове засідання відкладено на 23.06.2022, 20.07.2022, 29.09.2022. 20.07.2022 від Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області надійшли додаткові пояснення. 3. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Між сторонами виникли правовідносини щодо законності набуття у власність земельної ділянки, які регулюються нормами Земельного кодексу України. Судом встановлено, що згідно заяви від 10.02.2017 року [PERSON] просив Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності орієнтовною площею 2,0 га з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Гелетинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 28.03.2017 року №22-5360-СГ «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою», [PERSON] наданий дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Гелетинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області. Згідно із заявою від 25.04.2017 року [PERSON] просив Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 2 га, що розташована за межами населених пунктів Гелетинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та передати її безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 10.05.2017 року №22-8661-СГ «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність», передано у власність [PERSON] земельну ділянку площею 2,0000 га (кадастровий номер 6825081800:02:014:0088) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, розташовану за межами населених пунктів Гелетинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області. Разом з тим, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки, площею 2 га (кадастровий номер 6825581800:03:006:0067), що знаходиться за межами населених пунктів на території Судилківської (колишньої Вовківецької) сільської раді Шепетівського району Хмельницької області та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства. На підставі зазначеного наказу, 16.11.2017 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єкти нерухомого майна (далі - Державний реєстр речових прав) за [PERSON] зареєстровано право власності на вказану земельну ділянку. В подальшому, 13.03.2018, на підставі договору купівлі-продажу № 376 [PERSON] продав вказану земельну ділянку [PERSON] . На даний час земельна ділянка перебуває в оренді фермерського господарства «АГРАРНИК-К» згідно договору оренди землі від 20.04.2018. Вказані обставини\~підтверджуються дослідженими\~під час\~судового розгляду\~доказами:\~копією заяви\~ [PERSON] \~від 10.02.2017\~року, копією наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 28.03.2017 року №22-5360-СГ, копією заяви [PERSON] від 25.04.2017 року, копією наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 10.05.2017 року №22-8661-СГ, копією наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-18345-СГ від 04.09.2017, витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.05.2021, від 06.12.2021, копією заяви представника [PERSON] за довіреністю [PERSON] без дати, копією договору купівлі-продажу № 376 від 13.03.2018, копією договору оренди землі від 20.04.2018 та іншими матеріалами справи. 4. Норми права, які застосував суд. Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України\~громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Згідно з ч.ч. 3, 4 ст.\~116\~ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі: приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом. Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання. Згідно з ч. 1 ст.\~121\~ЗК України громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара. Передача та набуття у власність земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в порядку безоплатної приватизації це багатоетапна процедура, регламентована частинами 1, 6-9 ст. 118 ЗК України, що передбачає певні стадії: громадянин подає заяву до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування; відповідний орган дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; розробляється проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, відбувається формування земельної ділянки; відповідний орган приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Згідно ч.1 ст.203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 ст. 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою стороною статті 203 цього Кодексу. Відповідно до ст. 393 ЦК України передбачено, що правовий акт органу державної влади, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом місцевого самоврядування, має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта. Відповідно до ст. 387 ЦК України\~власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. За змістом ч. 1 ст. 330 ЦК України\~якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 цього Кодексу\~майно не може бути витребуване у нього. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України\~якщо майно за відплатним договором придбане у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Згідно з ч.ч. 9, 13 ст. 79-1 Земельного кодексу України\~земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі поділу або об`єднання земельних ділянок. Частиною 13 ст. 79-1 Земельного кодексу України передбачено, що земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації. Згідно з ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр»\~державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). 5. Оцінка суду. Заслухавши пояснення прокурора, представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. В оцінці наявності підстав для застосування позовної давності суд врахував таке. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України). Відповідно до частини четвертої статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (абзац 1 частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»). Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). При цьому як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, перебіг позовної давності починається з одного й того самого моменту: коли особа, право якої порушено, довідалася або могла довідатися про порушення її права або про особу, яка його порушила. Такі висновки щодо застосування вказаних норм права відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 359/2012/15-ц, провадження № 14-101цс18; від 05 червня 2018 року у справі № 359/2421/15-ц, провадження № 14-168цс18; від 20 листопада 2018 року у справі № 372/2592/15-ц, провадження № 14-339цс18. Матеріальним позивачем у цій справі є не прокурор, а Судилківська сільська рада, тому необхідно встановити з якого моменту саме Судилківська сільська\~рада довідалася про порушення свого права. Так, відповідно до листа Шепетівської окружної прокуратури від 22.12.2021 № 54-8300, адресованого голові Судилківської сільської ради, прокуратура повідомила останню про те, що нею підготовлено позов в інтересах держави в особі Судилківської сільської\~ради до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] , ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки та скасування права власності та права оренди. Суд відхиляє як необґрунтовані аргументи відповідача [PERSON] про те, що позовна давність починає обчислюватись з часу обізнаності саме прокурора про порушення права, а не з часу обізнаності про його порушення Судилківською сільською радою, з огляду на таке. Важливо встановити не момент, коли позивачу стало відомо про останнє порушення його права власності, яким з обставин справи фактично є результат проведеної прокуратурою перевірки або пред`явлення цього позову, а коли Судилківська сільська\~рада довідалася або могла довідатися про вибуття з власності держави відповідного майна. Тобто дослідження та оцінка моменту вибуття нерухомого майна у будь-якому виді із власності позивача і встановлення обізнаності сільської ради із самим фактом такого порушення права власності має здійснюватися у сукупності спірних відносин, які виникли між сторонами і стали наслідком звернення із цим позовом. Аналогічні висновки щодо застосування норм права у подібних спірних правовідносинах викладені у постановах Верховного Суду: від 22 грудня 2021 року в справі № 367/3253/15-ц, від 19 січня 2022 року в справі № 367/3254/15-ц; від 31.08.2022 в справі № 367/5171/17. Таким чином, прокурор звернувся до суду із цим позовом з дотриманням трирічної позовної давності. Всупереч положень ст.ст. 116, 121 ЗК України спірна земельна ділянка площею 2 га, кадастровий номер 6825581800:03:006:0067, вибула із земель державної власності внаслідок незаконного використання [PERSON] права на безоплатну приватизацію земельних ділянок одного виду використання, тобто поза волею власника - держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області (на той час). [PERSON] при зверненні до зазначеного органу влади не повідомив, що вже скористався своїм правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки площею 2 га для ведення особистого селянського господарства, тому отримав незаконні переваги порівняно з іншими громадянами. За таких обставин оскаржуваний наказ суперечить вимогам ст.ст. 116, 121 ЗК України, що є підставою для визнання його недійсним. 13.03.2018 року [PERSON] згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки продав земельну ділянку кадастровий номер 6825581800:03:006:0067 [PERSON] . Отже, судом встановлено, що [PERSON] придбала земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер 6825581800:03:006:0067) в особи, яка не мала права її відчужувати. Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на дату розгляду справи належить на праві власності [PERSON] . Чинним законодавством України визначено способи захисту порушеного права власності на землю. Так, за змістом\~ст. 90 ЗК України\~порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом. Відповідно до\~ст. 152 ЗК України\~держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів. Згідно зі\~статтею 388 ЦК України\~якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Право власності дійсного власника презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна, відтак право держави на спірну земельну ділянку підлягає захисту шляхом пред`явлення віндикаційного позову. Водночас на наявність прав власника на майно не впливає і та обставина, що воно було предметом угоди щодо відчуження, укладеної іншими способами, оскільки дійсний власник не був стороною такої угоди. При цьому\~статтею 346 ЦПК України\~не передбачено підстав припинення права власності дійсного власника у зв`язку із передачею земельної ділянки, реєстрацію права власності на неї за іншими особами, у тому числі після її продажу, що відбулося без участі та поза волею дійсного власника. У таких випадках чинність таких правочинів, державної реєстрації прав на його майно за іншими способами чи наявність у них правовстановлюючих документів не є перешкодою для витребування власником свого майна від добросовісного набувача на підставі\~ст. 388 ЦК України, що є належним способом захисту. Такий висновок цілком узгоджується з правовою позицією Верховного Суду щодо застосування вказаних норм права, яка викладена у постановах від 21 лютого 2018 року у справі №363/2936/15-ц, від 12 червня 2018 року у справі №916/3727/15, від 09 липня 2018 року у справі №910/3513/17. \~ \~ \~ \~За змістом статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельної ділянки у комунальну власність, що безумовно становить суспільний інтерес. Виходячи з основних критеріїв дотримання вимог статті 1 Першого протоколу до Конвенції у вказаній справі, суд констатує, що таке втручання у майно відповідача [PERSON] є законним в контексті положень національного законодавства; переслідує «суспільний, публічний» інтерес, при цьому буде дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача, а отже, таке втручання буде законним та справедливим. За своєю правовою природою право оренди це один із видів речового права на чуже майно, в тому числі на земельну ділянку, яке складається з права тимчасового володіння та користування цим майном. Орендар як володілець і користувач земельної ділянки фактично утримує її у себе та виконує щодо неї всі правомочності власника, а також використовує всі властивості землі для задоволення своїх потреб. Таким чином, у порядку віндикаційного позову власник має право витребувати земельну ділянку як від її нового володільця, так і від її орендаря, який набув це право на підставі укладеного з новим володільцем договору оренди. За наведених обставин, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги про витребування у [PERSON] та ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» земельної ділянки, яка незаконно надавалась [PERSON] . \~ \~ \~ \~При вирішенні питання щодо того, на чию користь слід витребувати земельну ділянку, суд виходить з такого. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» № 1423-IX від 28.04.2021 змінено повноваження уповноважених органів на розпорядження земельними ділянками, у тому числі обмежено повноваження органів Держгеокадастру на розпорядження землями сільськогосподарського призначення. Згідно з п. 24 Перехідних положень Земельного кодексу України, з дня набрання чинності цим пунктом 27.05.2021 року землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель, зазначених у п.п. а-е даного пункту Перехідних положень. На даний час територіальні органи Держгеокадастру позбавлені права на розпорядження землями сільськогосподарського призначення, які попередньо перебували у державній власності за межами населених пунктів. Земельна ділянка з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067 знаходиться на території Судилківської сільської ради Шепетівського району, що в межах Судилківської територіальної громади, юридичною особою якої є Судилківська сільська рада. Таким чином, власником земель сільськогосподарського призначення за межами Судилківської сільської ради Шепетівського району є Судилківська сільська рада. Враховуючи, що [PERSON] незаконно набув право власності на земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, вказана земельна ділянка вибула з державної власності поза волею власника, [PERSON] не мав права відчужувати вказану земельну ділянку, про що набувач [PERSON] не знала та не могла знати, а тому вказана земельна ділянка підлягає витребуванню у [PERSON] та ФГ «Аграрник-К» на користь територіальної громади Судилківської сільської ради. Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЗК України земельна ділянка це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Відповідно до ст. 26\~Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяжень» (в редакції, чинній з 16.01.2020 року) передбачено, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Враховуючи, що [PERSON] набув право власності на земельну ділянку незаконно, суд дійшов висновку, що позовна вимога про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, припинивши право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку, та державної реєстрації права оренди, припинивши право оренди ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» на вказану земельну ділянку (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1413649468255) також підлягає задоволенню. Відсутність у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зазначених відомостей про спірну земельну ділянку свідчитиме про юридичний та фактичний перехід земельної ділянки до комунальної власності територіальної громади. 6. Розподіл судових витрат. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача. Відповідно до ч. 9 ст. 141 ЦПК України, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Підстав для стягнення судових витрат із відповідачів [PERSON] , ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «АГРАРНИК-К» не має, оскільки прокурором не доведено, що при набутті вказаними відповідачами відповідного речового права на земельну ділянку з кадастровим номером 6825581800:03:006:0067, останні знали про те, що вона набута первинним власником [PERSON] з порушенням вимог земельного законодавства. Отже, відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідачів [PERSON] , який приховав\~факт використання\~права на\~безоплатну приватизацію\~земельної ділянки\~даного виду, Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області,\~посадові особи\~якого не\~вжили заходів\~для перевірки\~чи має\~ [PERSON] \~право на\~безоплатну передачу\~йому у\~власність земельної\~ділянки, підлягають стягненню понесені прокурором судові витрати в розмірі 7945 грн, що складаються з судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви в розмірі 4540 грн, та судового збору, сплаченого при поданні заяви про забезпечення позову в розмірі 1135 грн - по 3972,50 грн з кожного.

Outcome: approved