Jurisdiction: civil
Date: 2022-10-04 00:00:00

\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ТОВ «Будинок Комфорту» звернувся до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги мотивує тим, що згідно з договором оренди майна з правом викупу №1144210429026 від 29.04.2021 року ТОВ «Будинок Комфорту» передав [PERSON] у строкове володіння та користування Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128GB Blue (SM-A715FZBUSEK), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених договором. Відповідач свої зобов`язання щодо сплати орендної плати за користування майном не виконує, внаслідок чого ТОВ «Будинок Комфорту» направило йому повідомлення-вимогу про розірвання договору, яке ним проігноровано. У зв`язку з порушенням [PERSON] умов договору оренди, у неї перед позивачем виникла заборгованість в сумі 83960.00 грн. Посилаючись на викладені вище обставини, ТОВ «Будинок Комфорту» просить стягнути з відповідача вказану суму боргу та сплачений судовий збір. Ухвалою від 13 травня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача адвокат Мартиненко В.В. у судове засідання не з`явився, разом з тим п.5, п.6 позовної заяви зазначив, про розгляд справи без його участі, також проти заочного винесення рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, причин неприбуття не повідомила, про день, час і місце розгляду справи була сповіщена належним чином. Відповідно до вимог ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу відповідно до вимог ст. 281 ЦПК України. Враховуючи вище викладене, та той факт що відповідач належним чином повідомлявся про дату, час і місце судового засідання, але не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 29.04.2021 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] укладений договір оренди майна з правом викупу №1144210429026, за умовами якого позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128GB Blue (SM-A715FZBUSEK) вартістю 50376.00 грн, з наступним переходом права власності відповідачу, а останній зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату (а. с. 13). Згідно з п.3 договору сплата Орендної плати у розмірі 2099.00 грн. здійснюється Орендарем до 29-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяці, де днем останнього платежу є 29.04.2023 р. Відповідно до п.1 Договору встановлено дані щодо об`єкту оренди його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу. Так, встановлено, що загальна вартість Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128GB Blue (SM-A715FZBUSEK) становить 50376.00 грн., строк оренди 24 місяці, щомісячний платіж 2099.00 грн. ТОВ «Будинок комфорту» свої зобов`язання виконав, вказане майно передав у тимчасове користування відповідачу, шляхом направлення орендарю об`єкта оренди оператором поштового зв`язку «Нова пошта», про що свідчить Експрес-накладна (транспортна накладна) №20450381846557 від 29.04.2021 року. Орендар об`єкт оренди отримав. Однак відповідач, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість по сплаті орендних платежів в сумі 16972.00 грн. Відповідно до п.3 Договору та п.8.4 Правил надання майна у оренду ТОВ «Будинок комфорту» за прострочення орендних платежів орендар має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за договором. Відповідно до п.8.5 Правил у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання. У разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендар має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості об`єкта оренди. [PERSON] неналежним чином виконувала свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу. Тому у неї станом на 28.01.2022 року, виникла заборгованість у розмірі 83960 гривень 00 копійок, що складається: з суми прострочених орендних платежів у розмірі 16792.00 гривень, суми пені за прострочені орендні платежі\~8396.00 гривень, суми штрафу за розірвання договору\~8396.00 гривень та суми вартості об`єкта оренди\~50376.00 гривень. Ці обставини підтверджуються письмовим розрахунком заборгованості. 13.01.2022 ТОВ «Будинок комфорту» направлено [PERSON] повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання Договору та стягнення заборгованості в судовому порядку. Всупереч цьому, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що [PERSON] виконала свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу та сплатила грошові кошти. Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до положень ч. 1 ст. 526, ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У силу ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Отже, судом встановлено, що відповідач належним чином не виконує свої зобов`язання за вказаним договором і з неї на користь позивача підлягає стягненню сума боргу у розмірі 50376.00 грн, та сума прострочених платежів 16792.00 грн. Щодо стягнення штрафу у розмірі 8396.00 грн та пені у розмірі 8396.00 грн, то суд зазначає таке. Умовами вказаного договору оренди від 29.04.2021 року, крім штрафу (п. п. 8.4, 8.5) за порушення строків платежів, передбачена ще й пеня в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми оренди за цим договором (п. 8.4). Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі №2-2171/11. ТОВ «Будинок комфорту» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення орендної плати. У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення. Тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача неустойку у виді штрафу у розмірі 8396,00 грн. та відмовити у задоволенні позовних вимог у частині стягнення пені у розмірі 8396.00 грн. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача суми вартості об`єкта оренди 50376.00 грн, суми прострочених платежів 16792.00, штрафу 8396.00 грн, а всього 75564.00 грн. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжного доручення № 381V від 01 лютого 2022 року позивачем ТОВ «Будинок комфорту» при поданні позовної заяви до Придніпровського районного суду м. Черкаси про стягнення з відповідача заборгованості, сплачено судовий збір в сумі 2481.00 гривні. Приймаючи до уваги, що позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» підлягають задоволенню частково, відповідно до вимог ч.1 та ч.6 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути частину судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, 75564.00 гривень (вимоги позивача, які підлягають задоволенню) відповідає 90 % від заявленої ціни позову 83960.00 гривень, отже саме такий відсоток від сплаченого позивачем судового збору необхідно стягнути з відповідача на користь позивача, що в грошовому еквіваленті становить 2232.90 гривень (90 % від суми 2481 гривня дорівнює 2232.90 гривень). На підставі викладеного,

Outcome: partial