Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-14 00:00:00

У січні 2022 року [PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визнати недійсними прилюдні електронні торги від 28 грудня 2021 року, проведені державним підприємством «Сетам», щодо реалізації нерухомого майна: незавершеного будівництва: житлового будинку, готовністю 98 %, площею 452,8 кв.м, земельної ділянки, площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а також земельної ділянки, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на користь [PERSON] . В обґрунтування вимог позивач посилається, 28 січня 2020 року Деснянським районним судом м.Києва постановлено рішення про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суми заборгованості за розпискою від 01 серпня 2018 року у розмірі - 116\~000 доларів США 00 центів, що станом на 01 жовтня 2019 року є еквівалентом 2\~806\~906 грн. 98 коп. за офіційним курсом НБУ та стягнуто судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 4\~802 грн. 50 коп. з кожного по 2\~401 грн. 25 коп. Вказане судове рішення пред`явлено до примусового виконання. 16 березня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. на підставі виконавчого листа № 754/14388/19, виданого Деснянським районним судом м.Києва 28 лютого 2020 року, винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 61564286 про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суму заборгованості за розпискою від 01 серпня 2018 року у розмірі 116\~000 доларів США 00 центів що станом на 01 жовтня 2019 року є еквівалентом 2\~806\~906 грн. 98 коп. за офіційним курсом НБУ. Також приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. на підставі виконавчого листа № 754/14388/19 відкрито виконавче провадження № 61564401 про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору у розмірі по - 2\~401 грн. 25 коп. з кожного. 16 березня 2020 року вказані виконавчі провадження об`єднані в одне зведене виконавче провадження. На підставі постанови приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 16 березня 2020 року у виконавчому провадженні № 61564286 на підставі статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» накладено арешт на майно, що належить [PERSON] , а саме: трикімнатну квартиру, загальною площею 94,5 кв.м, житловою площею 52,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, площею 0,03 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:001:0009, площею 0,2506 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; незавершене будівництво житлового будинку, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . 06 травня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП № 61564286 суб`єкта оціночної діяльності Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерта служба України» для надання письмового висновку, звіту про оцінку майна (акт оцінки майна) з питань визначення вартості арештованого майна в умовах примусової реалізації. Відповідно до висновку про вартість майна від 06 травня 2021 року ринкова вартість незавершеного будівництва: житлового будинку, площею 452,8 кв.м, земельної ділянки, площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а також земельної ділянки, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] складає -7\~619\~647 грн. 00 коп. У ході здійснення виконавчого провадження приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. подано заявку на реалізацію вищевказаного арештованого майна, що належить [PERSON] , направлено документи для передачі майна на реалізацію, шляхом проведення електронних торгів та передано на реалізацію організатору торгів державному підприємству «Сетам» (далі ДП «Сетам»). 16 червня 2021 року ДП «Сетам» організовано електронні торги відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 283/15 від 29 вересня 2016 року, зареєстровано лот за початковою ціною продажу майна 7\~619 647 грн. 00 коп. та проведено електронні торги. Разом з тим, через відсутність зареєстрованих учасників торги не відбулися. 16 липня 2021 року повторно проведено торги, однак вони не відбулися через подачу стягувачем заяви про зупинення торгів. 28 грудня 2021 року ДП «Сетам» втретє проведено прилюдні торги, за результатами яких складено протокол електронних торгів № 564530. Відповідно до протоколу № 564530 проведення електронних торгів ціна продажу вищевказаного нерухомого майна здійснена по вартості 5\~333\~752 грн. 90 коп., переможцем торгів визнано [PERSON] . Позивач вважає, що зазначені торги проведені з істотним порушення чинного законодавства та їх результати підлягають визнанню недійсними з огляду на наступне. Примусова реалізація майна виконавцем на прилюдних торгах є правочином, з суті якого випливає, що така реалізація може бути здійснена виключно за ринковою ціною. У випадку реалізації арештованого майна з прилюдних торгів не за ринковою ціною, зміст цього правочину суперечить вимогам законодавства та суті такого правочину, що є підставою для визнання його недійсним. Відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку, з підстав недодержання у момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою-шостою статті 203 Цивільного кодексу України, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину Цивільному кодексу України та іншим актам цивільного законодавства. Також правочин, що вчиняється батьками не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх дітей. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 26 травня 2022 року відповідач [PERSON] направив до суду відзив на позовну заяву. 09 червня 2022 року відповідач [PERSON] направив до суду відзив на позовну заяву. 21 червня 2022 року приватний виконавець виконавчого округу Київської області Ніколаєв С.В. подав до суду відзив на позовну заяву. 21 червня 2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від ДП «Сетам». Ухвалою суду від 21 липня 2022 року вжито заходи забезпечення позову [PERSON] про визнання прилюдних торгів недійсними шляхом накладення арешту на незавершене будівництво: житловий будинок, готовністю 98 %, площею 452,8 кв.м, земельну ділянку, площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а також земельну ділянку, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 липня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 серпня 2022 року заяву [PERSON] про забезпечення позову у спосіб заборони відповідачу [PERSON] вчиняти будь-які дії щодо незавершеного будівництва житлового будинку, готовністю 97 %, площею 452,8 кв.м, земельної ділянки, площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а також земельної ділянки, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, 15 вересня 2022 року на електронну адресу до суду надійшла заява від представника позивача [PERSON] про розгляд даної справи без участі позивача. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову з підстав його необґрунтованості. Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Київської області Ніколаєв С.В. у судове засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву просив суд розглянути дану справу без його участі. Відповідач ДП «Сетам» у судове засідання представника не направив, у відзиві на позовну заяву просив суд розглянути дану справу без участі його представника. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позовні вимоги. Вислухавши заперечення представників відповідача, пояснення третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 28 січня 2020 року стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суму заборгованості за розпискою від 01 серпня 2018 року у розмірі 116\~000 доларів США 00 центів, що станом на 01 жовтня 2019 року є еквівалентом 2\~806\~906 грн. 98 коп. за офіційним курсом НБУ. 28 лютого 2020 року Деснянським районним судом м.Києва на підставі вищевказаного судового рішення, видано виконавчий лист № 754/14388/19 щодо боржника [PERSON] . Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 16 березня 2020 року відкрито виконавче провадження № 61564286 з виконання виконавчого листа № 754/14388/19, виданого 28 лютого 2020 року Деснянським районним судом м.Києва, про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості за розпискою від 01 серпня 2018 року у розмірі 116\~000 доларів США 00 центів, що станом на 01 жовтня 2019 року є еквівалентом 2\~806\~906 грн. 98 коп. за офіційним курсом НБУ, стягувач [PERSON] , боржник [PERSON] . Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 16 березня 2020 року об`єднано виконавчі провадження № 61564286 (стягнення боргу) та № 61564401 (стягнення судових витрат) у зведене виконавче провадження. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 16 березня 2020 року у виконавчому провадженні № 61564286 на підставі статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» накладено арешт на майно, що належить [PERSON] , а саме: трикімнатну квартиру, загальною площею 94,5 кв.м, житловою площею 52,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, площею 0,03 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:001:0009, площею 0,2506 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; незавершене будівництво житлового будинку, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . На підставі постанови приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 06 травня 2021 року у виконавчому провадженні № 61564286 призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерта служба України» щодо надання звіту про вартість спірного майна Відповідно до висновку про вартість майна від 06 травня 2021 року загальна ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 06 травня 2021 року складає 7\~619\~647 грн. 00 коп. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєва С.В. від 19 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61564286 описано та накладено арешт на нерухоме майно: земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, площею 0,03 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку, кадастровий номер: 3221282801:01:001:0009, площею 0,2506 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на якій розташоване незавершене будівництво, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] значиться власником земельної ділянки, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, площею 0,03 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки, кадастровий номер: 3221282801:01:001:0009, площею 0,2506 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить Інформація Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку. 14 травня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. направлено до ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого майна. Відповідно до протоколу № 564530 28 грудня 2021 року ДП «Сетам», проведено електронні торги по лоту № 502265 з реалізації незавершеного будівництва: житлового будинку, готовністю 98 %, площею 452,8 кв.м, земельної ділянки, площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, земельної ділянки, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Згідно з протоколом ДП «Сетам» про проведені електронні торги від 28 грудня 2021 року № 564530 торги відбулися, підстава визначення переможця: найвища цінова пропозиція. Переможцем визначено учасника № 8: [PERSON] , стартова ціна: 5\~333\~752 грн. 90 коп., ціна продажу: 5\~333\~725 грн. 90 коп. 29 грудня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. складено акт про проведені електронні торги. 05 січня 2022 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Лисогором О.А., відповідно до статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» та на підставі акта про проведені електронні торги, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Ніколаєвим С.В. 29 грудня 2021 року, посвідчено, що [PERSON] належить на праві власності майно, що складається із земельної ділянки, площею 0,03 га, кадастровий номер: 3221282801:01:016:0095, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , незавершене будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами (готовністю 98%), що розташоване за адресою: [ADDRESS] ; земельної ділянки , площею 0,2506 га, кадастровий номер: 3221282801:01:0009, що розташована за адресою: [ADDRESS] , про що свідчать свідоцтва, зареєстровані у реєстрі за № № 14, 15, та 16. 07 червня 2022 року право власності на вищевказані об`єкти нерухомого майна зареєстровані за [PERSON] , про що свідчить Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, поряд із визнанням правочину недійсним, також відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України). За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У пункті 9 частини третьої статті 129\~Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду. Відповідно до статті 129-1 Конституції України\~суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Підставами позову, тобто обставинами, якими обґрунтовувалися позовні вимоги [PERSON] , зазначалися реалізація нерухомого майна не за ринковою ціною та не врахування інтересів малолітньої дитини, а також невідповідність правочину вимогам, встановленим частинами першою-третьою та частинами п`ятою-шостою статті 203 Цивільного кодексу України. Згідно з частиною першою статті 215\~ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частиною першою статті 203\~ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. На підставі частини другої статті 215\~ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 7 постанови від\~6 листопада 2009\~року «Про\~судову практику\~розгляду цивільних\~справ про\~визнання правочинів\~недійсними» №\~9 правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. У разі якщо під час розгляду спору про визнання правочину недійсним як оспорюваного та застосування наслідків його недійсності буде встановлено наявність підстав, передбачених законодавством, вважати такий правочин нікчемним, суд, вказуючи про нікчемність такого правочину, одночасно застосовує наслідки недійсності нікчемного правочину. Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. За нормами частини четвертої статті 656\~ЦК України до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Згідно з пунктом 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 29\~вересня 2016\~року №\~2831/5 електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року у справі№ 6-1749цс15. Законом України «Про виконавче\~провадження» від\~02\~червня 2016 року встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Відповідно до частини першої статті 61\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно з частиною другою статті 61 Закону України\~«Про виконавче\~провадження» порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. На підставі частини третьої статті 61\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року, затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Отже, нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є саме Порядок реалізації арештованого майна затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року. Тобто для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених саме Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року. Відповідно до наведених правових норм виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Дії виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного (приватного) виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. З огляду на детальний опис подій у позовній заяві, суд дійшов висновку, що позивач була обізнана з ходом проведення виконавчого провадження та вчинення конкретних виконавчих дій. На момент передачі майна на реалізацію дії та рішення державного виконавця у виконавчому провадженні не були оскаржені боржником. Щодо посилань позивача про продаж майна не за визначеною ринковою ціною, то відповідно до пункту 1 розділу ІХ Порядку реалізації арештованого майна у разі повторної не реалізації майна нерухоме майно виставляється організатором на електронний аукціон за ціною, що становить 70 %, а рухоме майно 50 відсотків його вартості, визначеної у порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». У даному випадку реалізація майна відбулася за ринковою ціною, визначеною у встановленому законом порядку з урахуванням положень Порядку реалізації арештованого майна. У змісті позовної заяви позивач вказала про свою обізнаність, що прилюдні торги 28 грудня 2021 року проводилися повторно, двічі до цього не відбулися з підстав відсутності зареєстрованих учасників та зупинення торгів стягувачем. При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Головною обставиною, яку повинен встановити суд, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Відповідно до положень частини третьої статті\~12, частини першої статті 81\~ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При розгляді даної справи по суті позивачем не надано належних і допустимих доказів, які б могли свідчити про порушення порядку проведення електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації нерухомого майна. Посилання позивача щодо порушень прав малолітніх дітей жодним чином необґрунтовані, як і сама наявність у позивача малолітніх дітей. З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні даного позову з підстав його необґрунтованості. Ухвалою суду від 21 липня 2022 року судом вжито заходів забезпечення позову у спосіб накладення арешту на спірне нерухоме майно. За правилами частини дев`ятої статті 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Вжиті заходи забезпечення позову підлягають скасуванню одночасно з постановленням судового рішення. Відповідно до статті 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем у разі відмови у задоволенні позову відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed