Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м.Запоріжжя із позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 85669,82 гривні. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом на право власності № [NUMBER] від 17.11.2004 року. 28.12.2021 року відбулося залиття водою квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом зверху, що підтверджується Актом про залиття приміщення, складеним комісією від 30.12.2021 року, а саме на шпалерах двох стін (площею 15 кв.м.), стелі (площею 3 кв.м.) і укосах віконного отвору (площею 1 кв.м.) спостерігалися значні потьоки води, плита перекриття на підлозі просочилася водою. Гіпсокартон на віконних отворах і стелі розбухнув. Після розкриття гіпсокартону на стелі виявилося, що верхня бетонна плита перекриття насичена водою. Щоб злити воду довелося в плиті свердлити отвори. В результаті наповнення водою внутрішньої порожнини стельової плити торцева стіна, на якій лежить ця плита в цій кімнаті просочилася вологою наскрізь, вода з неї стікала по внутрішній і зовнішній стіни дому. Утеплюючий пінопласт відстав від стін, оскільки ввібрав в себе вологу. На штукатурці з`явився грибок. Шпалери на обох стінах стали непридатні до подальшого використання. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач звернулася з заявою до Запорізької товарної біржі «Гілея» з проханням визначення майнового матеріального розміру збитку, якій нанесений житловій нерухомості в результаті затоплення водою. У зв`язку з цим між мною та представником Запорізької товарної біржі «Гілея» в особі директора Казакової О. М. було укладено Договір № 06/02-2022 від 06.02.2022 року на надання послуг з оцінки майнового матеріального збитку. Відповідно до\~висновку експертного\~дослідження розмір\~майнового матеріального\~збитку завдано\~внаслідок залиття\~квартири [ADDRESS] становить 58123,62 гривень. Вартість наданих послуг з оцінки майнового матеріального збитку становить 1500,00 гривень.\~Сплата наданих\~послуг здійснена\~на умовах\~100%\~передплати згідно\~п.\~3.1.\~та 3.3 Договору. Копія Звіту з оцінки майнового матеріального збитку разом з повідомленням розглянути можливість компенсації вказаної суми майнового матеріального збитку були вислані Укрпоштою на ім`я власника квартири [ADDRESS] [PERSON] рекомендованим листом з описом вкладення. Втім, поштове відправлення не було отримано адресатом і було повернуто відправнику. Вартість наданих поштових послуг з відправки рекомендованого листа становить 53,80 гривень. На момент залиття в квартирі проживало троє пенсіонерів. Внаслідок залиття квартири, було завдано всім моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження кімнати, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. В цій кімнаті до моменту її затоплення мешкала літня людина 96 років з переломом стегна і після інсульту. Людина не в змозі самостійно себе обслуговувати. Вимагала постійного уходу за собою сторонніх людей. Для чого кімната була переобладнана під її потреби. Через залиття було порушено звичайний та розмірний спосіб її життя, вона піддалася значній психічній дії обставин, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для нормалізації звичного способу її життя та витрачання свого часу і фізичних зусиль для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Винуватець затоплення по сьогоднішній день не усунув у своїй квартирі джерело витоку води, що не дозволяє позивачу вже 6-й місяць провести ремонт у своїй затопленій кімнаті із-за постійної загрози повторного затоплення. Як наслідок, власники квартири не в змозі повноцінно користуватися своїм нерухомим майном. Також, було складено Акт від 01.02.2022 року про відмову представника власника квартири [ADDRESS] щодо усунення причин витоку води. Усі усні та письмові спроби врегулювати з винуватцем затоплення питання в досудовому порядку виявилися марними, оскільки відповідач не йде на контакт і не бажає добровільно відшкодувати заподіяний збиток, у зв`язку з чим співвласники квартири [ADDRESS] вимушені витрачати час на проведення обстеження квартири, з`ясування розміру заподіяного майнового збитку та на звернення до суду за захистом своїх прав. Позивач оцінює завдану моральну шкоду в розмірі 25000,00 гривень. З урахування викладеного позивач просить стягнути з відповідача на її користь відшкодування шкоди в розмірі 85669,82 гривень, з яких: майнова шкода, яка завдана внаслідок залиття квартири - 58123,62 гривень, моральна шкода, яка завдана внаслідок залиття квартири - 25000,00 гривень, вартість наданих послуг з оцінки майнового матеріального збитку, вартість наданих поштових послуг з відправки рекомендованого листа, судовий збір - 992,40 гривень. Ухвалою № 334/2057/22 від 23.06.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою № 334/2057/22 від 18.07.2022 року у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову, відмовлено. Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала в повному обсязі, просила її задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, відзив на позов не надала. 01.08.2022 року від [PERSON] надійшла електронна форма звернення, в якій зазначено, що «на суд приїхати не можу, оскільки знаходжусь з малолітньою дитиною за кордоном. За закінченням бойових дій приїдемо, зробимо незалежну експертизу. Матеріальну шкоду, якщо наша вина сплатимо частинами а моральну шкоду - ні». Згідно п.4 ч.8\~ст.128 ЦПК України, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч.1\~ст.44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч.3\~ст.131 ЦПК України\~учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ст.223\~ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Суд вважає можливим, за згодою позивача, провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, за відсутності відповідача. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків. Згідно зі\~статтею 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі\~статтею 263 ЦПК України\~рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до\~статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено\~статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений\~статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є співвласником 1/5 частини квартири [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 17.11.2004 року виданого Ленінською районною адміністрацією Запорізької міської ради. Також, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належить на праві спільної часткової власності по 1/5 частині, кожному вказаної квартири, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 6007272 від 24.12.2004. Вказану квартиру позивач використовує для проживання зі своєю сім`єю. Дана квартира знаходиться на дев`ятому поверсі. Відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 28.12.2021 року відбулося залиття водою квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом зверху, що підтверджується Актом про залиття приміщення, складеним комісією від 30.12.2021 року, а саме на шпалерах двох стін (площею 15 кв.м.), стелі (площею 3 кв.м.) і укосах віконного отвору (площею 1 кв.м.) спостерігалися значні потьоки води, плита перекриття на підлозі просочилася водою. Гіпсокартон на віконних отворах і стелі розбухнув. Після розкриття гіпсокартону на стелі виявилося, що верхня бетонна плита перекриття насичена водою. Щоб злити воду довелося в плиті свердлити отвори. В результаті наповнення водою внутрішньої порожнини стельової плити торцева стіна, на якій лежить ця плита в цій кімнаті просочилася вологою наскрізь, вода з неї стікала по внутрішній і зовнішній стіни дому. Утеплюючий пінопласт відстав від стін, оскільки ввібрав в себе вологу. На штукатурці з`явився грибок. Шпалери на обох стінах стали непридатні до подальшого використання. Висновком комісії встановлено, що затоплення відбулося через порив напорного шлангу холодної води до бачка у туалеті в квартирі [ADDRESS] на десятому поверсі. 06.02.2022 року між [PERSON] та Запорізькою товарною біржею «Гілея», в особі директора Казакової О.М., яка діє на підставі Статуту та Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності № 589/20 від 09.07.2020 року, виданого Фондом державного майна України укладений Договір № 06/02-2022 на надання послуг з оцінки майнового матеріального збитку. Відповідно до висновку експертного дослідження розмір майнового матеріального збитку завдано внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 58123,62 гривень. Відповідно до п.3.1. вартість наданих послуг з оцінки майнового матеріального збитку становить 1500,00 гривень. Сплата наданих послуг здійснена на умовах 100% передплати згідно п. 3.1. та 3.3 Договору. Відповідно до Акту від 01.02.2022 року винуватець затоплення не усунув у своїй квартирі джерело витоку води, що не дозволяє провести ремонт позивачу у своїй затопленій кімнаті, оскільки мається постійна загроза повторного затоплення. Як наслідок, позивач не в змозі повноцінно користуватися своїм нерухомим майном. 17.05.2022 року копію Звіту з оцінки майнового матеріального збитку разом з повідомленням розглянути можливість компенсації вказаної суми майнового матеріального збитку були направлені позивачем Укрпоштою на ім`я [PERSON] , яка зареєстрована в квартирі [ADDRESS] рекомендованим листом з описом вкладення. Втім, поштове відправлення не було отримано адресатом і було повернуто відправнику. Вартість наданих поштових послуг з відправки рекомендованого листа становить 53,80 гривень. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, яких особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України\~визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Статтею 1192 Цивільного кодексу України\~визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач звернувся до інженера - проектувальника (інженерно - будівельне проектування у частині кошторисної документації). Відповідно до розрахунків розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 58123,62 гривень. Вирішуючи заявлені вимоги про відшкодування моральної шкоди суд дійшов такого висновку. Згідно із п. п. 8, 9 ч.2 ст.16\~ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоді а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. В силу вимог ч. 1 ст.\~23\~ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ст.\~23\~ЦК моральна шкода може полягати: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтво або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправно поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням пошкодженням її майна;4) у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи; 5) в інших формах завдання кривди особі. Згідно із ч.1 ст.1167\~ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала. Відповідно до постанови Пленуму\~Верховного суду\~України від\~31.03.1995р.\~№4\~«судову практику\~в справах\~про відшкодування\~моральної шкоди\~(немайнової)\~шкоди» мора. шкода може полягати зокрема у моральних переживаннях, пов`язаних з порушенням права власності (п. 3). В п. 4 даної постанови зазначено, що відповідно до ст.\~137\~ЦПК України у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характер обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану (п.9). Обґрунтовуючи завдання моральних страждань позивачі послалися на ті обставини, що внаслідок жахливого стану в приміщенні ним неможливо вільно користуватись, в ньому стоїть стійкий неприємний запах. Позивачі постійно звертаються щодо усунення таких порушень, але марно. Три роки поспіль позивачам спричиняється моральна шкода оскільки вони не можуть вільно користуватись своїм майном, вони постійно знаходяться в стані стресу так як щодня живуть з переживаннями, що знову буде залиття, оскільки ці залиття є хронічними. Позивачі страждають через те, що в приміщенні стоїть нестерпний запах, вони не можуть ані знаходитись там, ані здавати його в оренду, ані самостійно вести там будь-яку господарську діяльність так як є виправдані ризики, що знову відбудеться потоп. Позивачі відчувають себе безпорадними в цій ситуації, оскільки не можуть бути впевнені, що навіть після проведення ремонту ситуація не повториться і їх приміщенні знову не зал`є водою та іншою рідиною неприємного запаху. Причиною залиття та пошкодження майна позивача відбулося через порив напорного шлангу холодної води до бачка у туалеті, а тому власник квартири [ADDRESS] несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Враховуючи характер правопорушення, глибину моральних страждань та переживань позивача та членів її родини у зв`язку з пошкодженням їх майна, суд виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, вважає, що визначений позивачем розмір моральної шкоди у розмірі 25000,00 гривень є недоведеним, а тому, з урахуванням обставин при яких було спричинено моральну шкоду, характеру та обсягу фізичних, душевних, психічних страждань позивача на думку суду є достатньою для відшкодування моральної шкоди, яку позивач отримав внаслідок залиття приміщення є сума 5000,00 гривень. Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1\~статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно\~статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до\~статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до пункту 4 частини 2\~статті 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. У ч.ч. 1, 2, 8\~статті 83 ЦПК України\~визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Таким чином, оскільки позивач на виконання свого процесуального обов`язку надав належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції щодо залиття її квартири, зокрема, фотоматеріали, акт залиття квартири, висновок експертного дослідження про розмір майнового матеріального збитку у суду наявні підстави для задоволення позовних вимог, та оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилався позивач як на підставу для задоволення позову знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позову за його доведеністю. Відповідно до статтей: 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені нею судові витрати у розмірі 2546,20 гривень, які складаються з витрат по сплаті судового збору у розмірі 992,40 гривень та витрати, які\~пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи: вартість наданих послуг з оцінки майнового матеріального збитку у розмірі 1500,00 гривень, витрати на відправку позивачу поштової кореспонденції у розмірі 53,80 гривень, , що документально підтверджені.

Outcome: partial