Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-25 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] помер її батько [PERSON] . До дня смерті батько проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . На день смерті батько позивача за даною адресою проживав один. Після смерті батька відкрилась спадщина на 1/4 частку житлового будинку, який розташований в [ADDRESS] . Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину 19.08.2022 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини. Інші спадкоємці відсутні, спадкова справа після смерті батька не заводилась. Строк для прийняття спадщини закінчувався 23 березня 2022 року, позивач встигала подати заяву про прийняття спадщини, однак 24 лютого 2022 року почалася військова агресія Росії проти України та був введений воєнний стан на території України. Біля міста Києва, тобто місця проживання позивача, розпочались активні бойові дії, нотаріуси фактично призупинили свою діяльність, зокрема і за місцем відкриття спадщини, ці обставини фактично позбавили позивача можливості вчасно звернутись до нотаріуса із відповідною заявою. Таким чином позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення. Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Судові витрати віднести на її рахунок. Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розглядати справу без її участі. Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розгляд справи слухати без участі їх представника, при прийнятті рішення покладаються на розсуд суду. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 23 вересня 2021 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), [PERSON] , помер [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 293 /а.с. 8/. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14 травня 1984 року Саверецькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , запис за № 7 /а.с. 9/. Як вбачається з свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 02 серпня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, [PERSON] 02 серпня 2008 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] », актовий запис за № 49 /а.с. 10/. Згідно заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15 квітня 2019 року, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано /а.с. 11-14/. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 04 вересня 2020 року Святошинським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] 04 вересня 2020 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] », актовий запис № 758 /а.с. 15/. Довідкою № 920 від 18 серпня 2022 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області визначено, що [PERSON] , [INFO] , уродженець с. Ярешки, Андрушівського району, Житомирської області, який помер [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований до дня його смерті за адресою: [ADDRESS] . На день смерті проживав одиноко /а.с. 16/. Як вбачається з Договору міни посвідченого 19 серпня 2003 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , міняють належні їм на праві приватної власності квартиру на житловий будинок, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - квартиру за номером [ADDRESS] , а [PERSON] - житловий будинок, господарчі будівлі та земельну ділянку, що знаходяться в [ADDRESS] /а.с. 17/. Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого 02 жовтня 2003 року ДКП Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації, власниками будинку за адресою: [ADDRESS] , вказані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , по 1/4 частці кожен /а.с. 18/. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданої 19 серпня 2022 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно [PERSON] , який помер [INFO] , відсутня /а.с. 19/. Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 серпня 2022 року виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, після смерті [INFO] , батька [PERSON] , у зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 20/. Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не подала своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що 24 лютого 2022 року почалася військова агресія Росії проти України та був введений воєнний стан на території України. Біля міста Києва, тобто місця проживання позивача, розпочались активні бойові дії, і тому нотаріуси фактично призупинили свою діяльність, зокрема і за місцем відкриття спадщини. Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved