Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-13 00:00:00

в позові вказано, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] проживає в квартирі [ADDRESS] , що над квартирою позивача та неодноразово затопила квартиру позивача. Згідно акту обстеження №70-3.04-08/11 від 16.07.2021р. комісії КП Управляюча компанія «Комфортний Дім» затоплення квартири сталося через халатне користування сантехнічними приладами і відсутність герметизації між стіною ванної кімнати та самою ванною відповідачкою. 27.08.2021 відповідачка повторно затопила квартиру позивача, а саме при огляді виявлено в приміщенні ванної мокрі жовті плями на стіні та стелі, відшарування штукатурки; в приміщенні вбиральні мокрі плями на стелі та стіні відшарування штукатурки; в приміщенні кухні мокра пляма на стелі та стіні. 08.09.2021р. відповідачка втретє затопила квартиру позивача, а саме при обстеженні квартири виявлено мокрі плями в коридорі та стіні та стелі. Відповідно висновку експерта № 76/з-д від 30 вересня 2021 розмір збитку спричинений затопленням квартири становить 10804,80 гривень. За проведення експертизи витрачені кошти в сумі 4120 гривень, які підлягають стягненню з відповідачки. Судом відмовлено у клопотанні відповідача про виклик свідків, оскільки клопотання обґрунтовано тим, що відповідні особи зможуть повідомити суду, що вони не бачили обставин спору, а один із свідків має свою думку щодо обставин спору. При цьому відповідно до ч. 1 ст. 69 ЦПК України свідком може бути особа, якій відомі обставини, що стосуються справи, а не та, яка не бачила обставин спору. По-друге, допит свідка проводиться для встановлення фактичної обставини, що складає предмет спору, а не для встановлення думки свідка у формі її допиту. Відповідно до ч. 3 ст. 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Перед судом не обґрунтовано виклик осіб для допиту в якості свідків, які нічого не бачили. Крім цього, не може бути викликано в якості свідків осіб, які мають думку в спорі, оскільки власна думка щодо оцінки обставин не належить до самих фактичних обставин і не належить до засобів доказування, що визначені процесуальним законом. Відповідне клопотання засновано на правовому нігілізмі. Так само не відповідають положенню ч. 1 ст. 80 ЦПК України пояснення представника відповідача про виклик осіб, які не були безпосередніми очевидцями спірних обставин, але мають свою думку, оскільки достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Однак предметом відповідного спору є заподіяння шкоди залиттям стелі і стін квартири позивача, а не квартири відповідача. Відповідно до змісту позову позивач просив про встановлення обставин залиття стін і стелі його квартири, а не квартири відповідача і відшкодування шкоди саме внаслідок відповідних обставин. Натомість представник відповідача просила про виклик осіб для того, щоб вони пояснили про те, що вони не були свідками затоплення стін і стелі в квартирі відповідача. Разом з цим в позові та в поясненнях представника позивача вказано, що причиною затоплення відповідачкою стін і стелі в квартирі позивача є неналежне користування нею ванною у ванній кімнаті і переливання нею води з ванни на підлогу ванної кімнати, внаслідок відсутності герметизації між ванною та стіною і не здійснення догляду за набором води і за користуванням ванною з водою. Також саме за поясненням представника відповідача в квартирі відповідача справні відповідні внутрішні мережі. В судовому засіданні представник позивача підтримав позов та надав перед судом пояснення про те, що затоплення відповідачем квартири позивача відбувались неодноразово, а загальний збиток від них становить 10804,80 гривень, який визначений експертом; неодноразове затоплення є підставою для відшкодування моральної шкоди в сумі 5000 гривень; відповідач затопила кухню, ванну, туалет і коридор в квартирі позивача. В судовому засіданні представник відповідача заперечила позов з тих підстав, що в актах огляду не вказані причини витоків; в квартирі відповідача мережі справні; представнику не надано інформацію хто є власником обох квартир; обсяг ремонту не вказано; перелік пошкоджених речей не вказаний; висновок комісії не вказує на те, чия вина в затопленні. Відповідно до відзиву відповідача експертом не виконано всіх дій, що передбачав для себе відповідач; за змістом акту огляду мережі в квартирі відповідача технічно справні; в актах огляду не вказано причини затоплення, не оглянуто квартиру позивача. Таким чином обставину неодноразового затоплення стін і стелі в квартирі позивача представником відповідача не спростовано. Так само представником відповідача не спростовано обставини, вказані в позовній заяві, оскільки не визнання самим представником відповідача обставин не має своїм наслідком їх спростування. Не характеризуються юридичною вірогідністю пояснення представника відповідача про те, що в актах огляду не вказано причини затоплення, винуватих осіб, оскільки призначенням акту є оформлення фактичної обставини та наслідків обставин, а не визначення причини залиття та винуватих осіб. Саме для доведення і спростування вини осіб у завданих збитках представник відповідача прибула в судове засідання, оскільки за змістом Конституції України та цивільного процесуального закону до компетенції суду належить вирішення юридичних спорів. Тому вирішення спору і оцінка спірних обставин не здійснюється актами огляду квартири. Разом з цим у порядку, що визначений процесуальним законом складено висновок експерта №76/з-д будівельно-технічного обстеження, яким вказано причину залиття квартири позивача проникнення вологи через суміжні огороджувальні конструкції з приміщень, які розташовані над квартирою позивача. Так позивач довів перед судом, що квартира, якою користується відповідачка розташована безпосередньо над квартирою позивача і над місцями затоплення. При цьому представником відповідача не спростовано ту обставину, що квартира відповідача розташована над квартирою позивача. Однак за поясненням саме представника відповідача в квартирі відповідача немає проникнення вологи з приміщень, що розташовані над квартирою відповідача. Отже саме пояснення представника відповідача підтверджують пояснення позивача про те, що в квартиру позивача волога проникла саме з квартири відповідача. Так само не відповідають дійсності пояснення представника відповідача про те, що позивачем не доведено перелік пошкоджень та їх оцінку, що завдані діями відповідача, оскільки безпосередньо у висновку експерта вказано перелік пошкоджень та їх оцінку, а також вартість відновлювального ремонту. Оскільки позивач не має доступу в квартиру відповідача, тому саме до обов?язку відповідача належить виявлення та усунення причин затоплення квартири позивача, оскільки відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. По-друге, відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже безпосередньо до обов?язку відповідача та його представника належало однозначно спростувати перед судом позов та довести, що шкоди завдано не з вини відповідача. Тому само по собі не погодження представника відповідача зі змістом позову не є виконанням ним обов?язку за ч. 2 ст. 1166 ЦК України. Не характеризуються юридичною вірогідністю і пояснення представника відповідача про те, що в квартирі відповідача справні внутрішні квартирні мережі, оскільки в судовому засіданні представник позивача надав перед судом пояснення про те, що волога проникає в квартиру позивача кожного разу після користування відповідачкою ванною, а не внаслідок несправності внутрішніх мереж. Відповідно до свідоцтва про спадщину від 30/10/2020 квартира [ADDRESS] успадкована позивачем. Відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру від 30.10. 2019р. позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до дубліката чека від 20/09/2021 позивачем сплачено 4120 гривень за проведення будівельно-технічного дослідження. Відповідно до акту №70-3.04-08/11 від 16/07/2021 у приміщеннях ванної кімнати та туалету квартири [ADDRESS] на стінах і стелі мокрі плями; у квартирі [ADDRESS] внутрішні квартирні мережі перебувають в технічно справному стані витоків не виявлено. Відповідно до акту №70-3.04-06/13 від 27/08/2021 в приміщенні ванної мокрі плями на стелі і стінах, відшарування штукатурки, в приміщенні вбиральні мокрі плями на стелі та стіні, відшарування штукатурки, в приміщенні кухні мокра пляма на стелі та стіні. Відповідно до акту №70-3.04-08/13 від 08/09/2021 при огляді квартири [ADDRESS] в коридорі мокра пляма на стіні та стелі. Відповідно до висновку експерта №76/з-д технічною причиною залиття квартири [ADDRESS] було проникнення вологи через суміжні огороджувальні конструкції з приміщень, які розташовані над цією квартирою поверхом вище; вартість відновлювального ремонту складає 10804,80 гривень. В ч. 1 ст. 1166 ЦК України вказано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, що зазначено позивачем в якості правової підстави звернення до суду. Крім цього, по-перше відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. По-друге, в ч. 1 ст. 12 ЦПК України проголошено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. В ч. 3 ст. 12 ЦПК України вказано, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже обов?язок надання суду доказів на спростування позову процесуальним законом покладено безпосередньо на відповідача. В ч. 2 ст. 13 ЦПК України вказано, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В ч. 5 ст. 81 ЦПК України вказано, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. В ч. 7 ст. 81 ЦПК України вказано, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Отже суд не збирає доказів на обґрунтування правових позицій сторін. Вказаний обов?язок покладено безпосередньо на сторін. Правові наслідки невиконання зазначеного обов?язку або його неналежного виконання покладено безпосередньо на відповідну сторону спору. Таким чином саме на відповідача на підставі принципу змагальності цивільних процесуальних відносин покладено обов?язок на спростування доводів позивача щодо порушення його прав. Однак відповідач та його представник не подали суду будь-якого заперечення правових підстав позову, не подали жодного розрахунку на спростування розрахунку позивача. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; 3)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини фізичної особи, яка її завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Отже позивачем та його представником однозначно доведено, що внаслідок трьох затоплень стін і стелі в різних приміщеннях в квартирі позивача його звичайний спосіб життєдіяльності було істотно порушено, а також позивач був змушений як усувати наслідки таких порушень так і вчиняти додаткові дії для поновлення своїх порушених прав на користування житлом. Крім цього відповідач не подав суду будь-якого розрахунку на спростування розрахунку позивача. Отже відповідач не виконав своїх обов?язків в частині спростування розрахунку позивача. Усі інші пояснення сторін, їх докази і арґументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення. Відповідно до зазначеного суд,-

Outcome: approved