Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-25 00:00:00

В серпні 2022 року позивач [PERSON] через свого представника адвоката Свінцова С.В. звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON] , в якому просив суд стягнути із відповідача на користь позивача матеріальний збиток, внаслідок залиття квартири, в сумі 26600,00 грн., а також судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок проведення ремонтних робіт в квартирі № 125 у вказаному будинку, та заміни водопровідних труб, відбулась аварійна ситуація - замурована труба протекла по шахті повітропроводу на нижні поверхи, внаслідок чого вода впродовж трьох місяців вода просочувалась крізь стіни, що причинило їх пошкодження та ураження пліснявою. Позивач вказує, що вода, стікаючи і просочуючись стінами шахти повітропроводу, зруйнувала стіни кухні та ванної кімнати з четвертого по перший поверх, чим спричинила позивачу матеріальні збитки, як власнику квартири № 121 . 13.08.2021 року комісіє ЖЕД 107 було складено акт про залиття, аварію, яким було зафіксовано факт нанесення позивачу матеріальних збитків з причин халатності у користуванні санітарними та інженерно-мереживими приладами у квартирі № 215 . Крім того, характер та розмір матеріальних збитків був зафіксований Актом та листом діагностики ТОВ «Укрдимовент» від 31.03.2021 року та ТОВ «Укрспецпроектсервіс» від 22.04.2021 року. На замовлення позивача було проведено оцінку завданих збитків, та відповідно до звіту про незалежну оцінку завданих збитків, розмір завданих збитків склав суму в розмірі 23600,00 грн. Вартість послуг із проведення оцінки завданих збитків склала суму в розмірі 3000,00 грн., які були сплачені позивачем на користь ПП «Експертзабезпечення». Позивач зазначає, що відповідач в добровільному порядку завдану шкоду позивачу не відшкодувала, в зв`язку з чим позивач вимушений звернутись до суду за захистом своїх прав та просить суд стягнути суму шкоди із відповідача на його користь в примусовому порядку. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 16.08.2022 року, у справі було відкрито провадження та справу було призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Позивач та його представник після відкриття провадження у справі з будь-якими клопотаннями до суду не звертались. Відповідач відзив на позов до суду не подала, з будь-якими клопотаннями до суду не зверталась. З огляду на викладене, суд вважає можливим розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття його квартири, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що з вини відповідача, яка є власником квартири № 125 , яка знаходиться поверхом вище, було залито його квартиру, чим завдано матеріальний збиток. На підтвердження своїх позовних вимог, позивач надав суду акт від 13.08.2021 року, складений комісією ЖЕД 107, згідно якого було встановлено, що впродовж 2021 року в житловому будинку [ADDRESS] відбулось залиття, внаслідок якого було пошкоджено стіни кухні та ванної кімнати. Зафіксовано розмір пошкоджень, та встановлено, що причиною залиття було халатне користування санітарно-технічними приладами та інженерними мережами у квартирі № 125 вказаного будинку. Рекомендовано виконати ремонтно-опоряджувальні роботи у приміщеннях, що зазнали уражень. Відповідно до Звіту ПП «Експертзабезпечення» про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості права вимоги відшкодування матеріальних витрат, понесених внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , було встановлено, що ринкова вартість матеріального збитку, завданого власнику, складає суму в розмірі 23600,00 грн. Вартість виконаних робіт із проведення зазначеного звіту ПП «Експертзабезпечення» склала суму в розмірі 3000,00 грн., яка була сплачена позивачем у справі, що підтверджується наявними у справі доказами. В лютому 2022 року представник позивача звернувся до відповідача із листом-вимогою про відшкодування завданих збитків, однак, відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодувала та доказів зворотному з боку відповідача суду надано не було. З огляду на те, що відповідач в добровільному порядку завдані збитки не відшкодувала, між її діями та завданою шкодою наявний причинно-наслідковий зв`язок, а тому позивач вимушений звернутись до суду із даним позовом за захистом своїх прав та просить стягнути зазначену шкоду із відповідача на користь позивача в примусовому порядку. Сторона відповідача обґрунтування позовних вимог, в т.ч. і щодо розміру завданої шкоди, в ході розгляду справи не спростувала. Перевіряючи обґрунтованість та доведеність позовних вимог, суд приймає до уваги те, що відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач, у свою чергу, повинен довести наявність шкоди та її розмір. Крім того, статями 151,177,179 ЖК України та статями 322,323 ЦК України передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572(з наступними змінами). Зокрема, пунктом 7 Правил передбачено обов`язок власника квартири або користувача дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Отже, тягар утримання майна, тобто обов`язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд звертає увагу на те, що стороною відповідача не було надано суду доказів того, що залиття відбулось не з її вини, твердження позивача не спростовані, тоді як, останнім, в свою чергу, надано докази на підтвердження позовних вимог, які є належними, допустимими та такими, що беззаперечно доводять розмір завданих збитків, внаслідок залиття квартири з вини відповідача, як власника квартири. Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в добровільному порядку відповідачем заподіяні збитки не відшкодовано, та доказів на спростування доводів позивача суду надано не було, а тому суд вважає, що позов є обґрунтованим та доведеним, в зв`язку з чим підлягає задоволенню. В порядку ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути із відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 992,40 грн., а також витрати на правову допомогу в сумі 10000 грн., оскільки, стороною позивача було надано суду достатні докази на підтвердження фактичного понесення позивачем зазначених витрат. На підставі викладеного, та

Outcome: approved