Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-12 00:00:00

В січні 2022 року [PERSON] звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до [PERSON] , за участю третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в обґрунтування якої вказав, що позивачу на праві власності належить квартира [ADDRESS] . 18 липня 2021 року орієнтовно в 07 год. 00 хв. ранку, позивачу на мобільний телефон зателефонувала його бабуся - [PERSON] , 1941 р.н., яка проживає (та у той час знаходилась) у його квартирі і повідомила, що квартиру заливає гарячою водою, яка тече просто зі стелі у обох кімнатах, кухні та коридорі. Позивач разом зі своєю матір`ю - [PERSON] терміново поїхав на місце, де застав квартиру, яку заливає гарячою водою, що текла зі стелі кімнат, кухні та коридору, очевидно з квартири №57 , яка знаходиться на 2-му поверсі будинку над його квартирою. Після чого викликав аварійну службу та зателефонував черговому у МКП «Хмельницьктеплокомуненерго». Цього ж дня близько 09 год. 00 хв. комісією в складі працівників МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» (майстер ВДС [PERSON] , слюсар-ремонтник В, [PERSON] , слюсар-ремонтник [PERSON] ), власниці (мешканки) кв. 50 - [PERSON] , [PERSON] та власника кв. 57 [PERSON] (відповідача) було проведено обстеження з метою виявлення причин заподіяної шкоди та складено Акт про витоки теплоносія, (ГВП) в приміщенні квартири [ADDRESS] , яким встановлено, що витоки сталися через те, що в кв. 57 зірвало головку змішувача на кухні. Затоплено кв. 50 , 51 . Власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] затоплення належної позивачу квартири сталося з вини власника квартири №57 [PERSON] , внаслідок невиконання ним обов`язку утриманню у належному стані сантехнічних приладів у належній йому квартирі [ADDRESS] . Відповідно до висновку експерта розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 18.07.2021р. у квартирі [ADDRESS] , в цінах станом на 01.11.2021р. становить 57985,00 грн. 02.11.2021р. позивачем експерту були сплачені кошти в сумі 3500,00 гривень за послуги по проведенню будівельно-технічного дослідження. Крім майнової шкоди позивачу завдано моральну шкоду, внаслідок пережитого стресу та душевних хвилювань, порушення звичайного устрою життя, у зв`язку з чим ним докладались додаткові зусилля для організації належних умов проживання у квартирі, розмір компенсації моральної шкоди оцінює в 15000 грн. В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, вказав, що розмір шкоди завищений, акт про затоплення від 19.07.2021 складений за його відсутності, на акті від 18.07.2021 підпис не його, про проведення експертного дослідження щодо визначення розміру майнової шкоди його не повідомили, моральна шкода не доведена. Просить в позові відмовити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, вказав, що акт від 18.07.2021 не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, огляд квартири № 51 та складання акту проведено без участі відповідача, не усіма уповноваженими особами, як того вимагають Правила, не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, інші необхідні для такого документа реквізити. Відтак, вказаний акт є недопустимим та неналежним доказом у справі. Крім того, висновок експерта № 903ед/021 повністю базується на вищевказаному акті, а проведений експертом огляд квартири № 51 також відбувся без повідомлення та без участі відповідача. При визначенні матеріальної шкоди, експертом не враховано, що загальна площа квартири [ADDRESS] складає 54,1 кв.м, а загальна площа моєї квартири складає 39,5 кв.м, тому яким чином вода могла попасти на стелю та стіни приміщення квартири № 51 площею 14,6 кв.м ним не вказано. Більш того, ним у висновку встановлена матеріальна шкода речам, що не зазначені навіть у акті про залиття від 19.07.2021 року, а саме дверних блоків у квартирі позивача. З приводу добровільного відшкодування шкоди зазначив, що пропонував позивачу відшкодувати вартість ламінату та шпалер, які замокли, однак того виду та моделі, які були у його квартирі на момент пошкодження, однак він забажав придбати у тричі дорожчі та виконати євроремонт за кошти відповідача, тобто хотів незаконно збагатитись. Також вважає необгрунтованими посилання позивача на завдання йому моральної шкоди, які він мотивує сильними душевними потрясіннями та переживаннями за здоров`я своєї бабусі, яка проживає у його квартирі, а також небажанням відповідача відшкодувати збитки у добровільному порядку. Саме з дозволу даної бабусі позивача 18 серпня 2021 року відповідачем зроблено фотознімки у квартирі № 51 ще більш як за місяць до огляду її експертом, які повністю спростовують ті пошкодження конструктивних елементів та опоряджувальних покриттів даної квартири, які ним зазначені у висновку, просить в позові відмовити. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за відсутності представника та пояснення, де зазначив, що МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» надає послуги з постачання теплової енергії в будинок [ADDRESS] . Як вбачається з акту про витоки теплоносія, складеного 18.07.2021р. працівниками МКП «Хмельницьктеплокомуненерго», в квартирі [ADDRESS] зірвало головку змішувача на кухні. Внаслідок цього сталися витоки води, яка потрапила до квартири позивача і завдала їй пошкоджень. МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем опалення в будинку [ADDRESS] згідно Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. N 76, Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10. 08. 2004 р. N 150, рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 293 від 23 березня 2019 року «Про втрату чинності рішень виконавчого комітету», договору із УМК «Озерна» про надання послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання та гарячого водопостачання № 400/19 від 02.05.2019р. Відповідно до п. 5 Договору, точкою розподілу, в якій закінчується функція МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» по технічному обслуговуванню системи теплопостачання, гарячого водопостачання є відгалуження (трійник) в точці врізки в стояк системи теплопостачання та гарячого водопостачання. Також, відповідно до абз. 3 п. 3 роз. 1 «Порядку обслуговування внутрішньо-будинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, № 219 від 15.08.2018р., точкою приєднання внутрішньобудинкових систем водопостачання та постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Отже, згідно даних нормативних актів та договору точкою розподілу, в якій закінчується передача робіт від підприємства, є внутрішня стіна квартири. Таким чином, МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» не несе відповідальності за обладнання, яке знаходиться всередині квартир будинку. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши докази у справі, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Договором дарування квартири від 01 лютого 2019 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. 18.07.2021 сталося затоплення квартири належної позивачу на праві власності, внаслідок того, що квартирі №. 57 (належної відповідачу) зірвало головку змішувача на кухні. Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 151 Житлового кодексу України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Таким чином, обов`язок по утриманню квартир (включно з усіма мережами, приладами опалення і т. ін.) покладений на їх власників. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім того, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. При цьому в деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами і доповненнями), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК України (зараз ст. ст. 1166, 1167 ЦК України) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Обов`язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано шкоди. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). За змістом частин першої, третьої статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. 18.07.2021 комісією в складі працівників МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» (майстер ВДС [PERSON] , слюсар-ремонтник В, [PERSON] , слюсар-ремонтник [PERSON] ), власниці (мешканки) кв. 50 - [PERSON] , [PERSON] та власника кв. 57 [PERSON] (відповідача) було проведено обстеження з метою виявлення причин заподіяної шкоди та складено Акт про витоки теплоносія, (ГВП) в приміщенні квартири [ADDRESS] , яким встановлено, що витоки сталися через те, що в кв. 57 зірвало головку змішувача на кухні. Затоплено кв. 50, 51 . 19 липня 2021 року комісією комунального підприємства «Управляюча муніципальна компанія «Озерна» у складі головного інженера Г. Сладкомедової (гола комісії), майстра дільниці [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] було складено Акт про залиття, аварію, що трапилося на системі гарячого водопостачання в кв. [ADDRESS] , в якому зазначено, що він складений про те, що 18.07.2021 року будинку [ADDRESS] , сталося залиття кв. № 51 з кв. №57 . В результаті аварії, залиття виявлені наступні недоліки: в кв. [ADDRESS] : - кімната, спальня - замокла стеля - 24 м2, замокли шпалери на стінах - 28 м2; - коридор - замокла стеля - 0,5 м2; - кухня - замокли шпалери, в окремих місцях відстали - 12,5 м2 - по всій квартирі (крім кухні) замок ламінат - 45 м2. Також в Акті про залиття вказано, що причина залиття, аварії, що трапилась системі водовідведення та холодного водопостачання: в кв. №57 вирвало головку змішувача на гарячій воді на кухні. Свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що 18.07.2021 сталось затоплення квартири [ADDRESS] , прибувши в квартиру, побачили, що квартира була повністю затоплена, вода стікала по зовнішніх стінах будинку, пошкоджені речі домашнього вжитку (одяг, ковдри, подушки, які довелось викинути), воду вичерпували та виливали через вікно. Частина 1 статті 22 ЦК України встановлює, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно частини 3 статті 22 ЦК України збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до висновку експерта № 903ед/021 розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 18.07.2021р. у квартирі [ADDRESS] , в цінах станом на 01.11.2021р. становить 57985,00 грн. Позивач сплачено вартість послуг по проведенню будівельно-технічного дослідження в розмірі 3500 грн., що підтверджується розрахунковою квитанцією № 489753 від 02.11.2021. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні факт затоплення квартири, належної на праві власності позивачу визнає, проте не погоджується із розміром шкоди, вказує що розмір шкоди є завищеним. Тобто, обставину заподіяння шкоди майну позивача (факт залиття квартири) відповідач не спростував і доказів на спростування обставин, наведених у позовній заяві, не надав. Посилання відповідача на те, що через місяць після затоплення квартира була в належному стані, що підтверджують фотознімки квартири, слід відхилити, оскільки вказані фотознімки не містять дати їх створення, та інформації щодо предмету доказування. В судовому засіданні відповідачу роз`яснено право на подання клопотання про призначення судової експертизи щодо визначення розміру збитків, проте відповідач клопотання не подав. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини другої статті 16 ЦК України). Згідно з частинами першою та другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Завдання йому моральної шкоди [PERSON] обґрунтовував погіршенням стану квартири, що порушує душевний спокій позивача і членів його сім`ї. Вказував, що квартира втратила естетичний вигляд, що спричинило неможливість проживання в ній, у позивача продовжується відчуття несправедливості, тривоги, образи через абсолютне байдуже відношення відповідача до завданих збитків, порушенням його законних прав, як власника майна, крім того позивач переживає емоційний стрес, який супроводжується почуттям розгубленості та тривоги. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб (абзац перший частини третьої статті 23 ЦК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (абзац другий вказаної частини). Враховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода в розмірі 57 985 грн. 00 коп., моральна шкода в розмірі 3500грн. та 3500 грн. витрат на проведення будівельно-технічного експертного дослідження, а всього 64 985 грн. 00 коп. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволених вимог в розмірі 843 грн. 14 коп.

Outcome: partial