Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-05 00:00:00

В жовтні\~2021\~року Товариство\~з обмеженою\~відповідальністю «Хмельницька\~універсальна компанія»\~ (далі\~ТОВ «Хмельницьк\~Уніком»)\~звернулось до\~Хмельницького міськрайонного\~суду Хмельницької\~області із\~позовом до\~ [PERSON] \~про усунення\~перешкод в\~користуванні майном\~та стягненні\~неустойки,\~в обґрунтування\~якого вказало,\~що 16\~листопада 2017\~року між\~ТОВ "Хмельницьк\~Уніком"\~та [PERSON] \~ було\~укладено договір\~№004/01-18,\~щодо оренди\~нежитлового приміщення\~№004,\~загальною площею\~30\~м2,\~розташоване за\~адресою:\~ [ADDRESS] . За час\~дії договору\~відповідач неодноразово\~порушував його\~умови,\~зокрема п.\~3.3,\~у зв`язку\~з чим\~у ТОВ\~"Хмельницьк\~Уніком"\~виникла необхідність\~в достроковому\~припиненні договору\~оренди. ТОВ «Хмельницьк\~Уніком» листом\~від 01\~липня 2020\~року,\~а також\~в телефонному\~режимі,\~повідомило [PERSON] \~про те,\~що договір\~оренди нежитлового\~приміщення №004/01-18\~від 16\~листопада 2017\~року розірваний\~в односторонньому\~порядку 30\~серпня 2020\~року. Відповідно до\~п.2.2\~Договору [PERSON] \~був зобов`язаний\~повернути орендоване\~приміщення протягом\~10-ти\~днів з\~моменту розірвання\~договору,\~тобто до\~09\~вересня 2020\~року.\~Не зважаючи\~на це,\~у вказаний\~термін приміщення\~повернуто не\~було.\~Листом від\~09\~вересня 2020\~року,\~ТОВ «Хмельницьк\~Уніком» повторно\~звернувся до\~ [PERSON] ,\~повідомивши чергову\~дату для\~підписання акту\~прийому-передачі\~приміщення з\~оренди.\~Не зважаючи\~на усі\~дії ТОВ\~"Хмельницьк\~Уніком"\~приміщення товариству\~досі не\~повернуте. Оскільки [PERSON] орендоване майно по акту приймання-передачі не було повернуто, ТОВ «Хмельницьк Уніком» просить зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди в користування майном шляхом звільнення орендованого нежитлового приміщення №004, загальною площею 30 м2, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , та стягнути з відповідача 84 000,00 грн. (вісімдесят чотири тисячі гривень 00 коп.) неустойки за неповернення орендованого майна після закінчення договору оренди. В січні 2022 року відповідач [PERSON] звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із зустрічним позовом про усунення перешкод в доступі до орендованого приміщення та стягнення матеріальної шкоди, в обґрунтування якого вказав, що 16.11.2017 року між ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» та [PERSON] укладено договір оренди нежитлового приміщення № 004/01-18, відповідно до якого в оренду передано нежитлове приміщення, яке розташоване за адресою [ADDRESS] , під номером «004», площею 30,0 кв.м. на строк з 01.12.2017 по 31.12.2018. Відповідно до п. 6.2 вказаного договору оренди, у разі якщо за 30 днів до вищевказаного (у п. 6.1 договору) строку від орендаря або орендодавця не надійде повідомлення про бажання не продовжувати термін дії договору, договір вважається переукладеним на новий календарний рік, таким чином в порядку передбаченому п. 6.2 договір було продовжено на 2019, 2020, 2021 роки. У вказаному приміщенні [PERSON] здійснював торгівлю продуктами харчування, для чого в приміщення було встановлено торгівельне обладнання (холодильники, стелажі). В період карантину з 23.03.2020 по 05.05.2020 у зв`язку із карантином відповідач торгівельну діяльність не здійснював, після відновлення діяльності на початку червня 2020 року адміністрацією ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» відповідачу була висунута вимога про сплату добровільних внесків на покриття витрат ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія», понесених під час карантину, від сплати яких відповідач відмовився. Після чого 29.06.2020 близько 07 год.15 хв. адміністрацією ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» орендоване відповідачем приміщення було відключено від електричної енергії (шляхом демонтажу електроз`єднання на вході до орендованого приміщення). З`явившись в адміністрацію, відповідачу повідомили, що для відновлення електропостачання, йому необхідно здійснити оплату комунальних послуг наперед, оскільки у відповідача не було коштів на сплату комунальних послуг, від відмовився отримувати рахунок, після чого його охорона виштовхала з приміщення адміністрації, а електропостачання не було відновлено. 01.07.2020 відповідачем складено акт про псування товару на загальну суму 18320,42грн. В подальшому 04.07.2020 на адресу відповідача надійшов рахунок на оплату комунальних послуг, проте електропостачання так і не було відновлено, а 12.07.2020 на вхідних металевих дверях-гратах, через які здійснювався вхід в орендовані приміщення, адміністрацією ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» поряд із навісним замком відповідача встановлено інший навісний замок, внаслідок було закрито доступ до орендованого приміщення, таким чином 12.07.2020 ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» створюються перешкоди у доступі до орендованого приміщення, в орендованому приміщенні знаходиться товар на загальну суму 36899,17 грн. Вказані дії ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» є протиправними, оскільки повідомлення про дострокове розірвання договору оренди від 01.07.2020 [PERSON] не отримував, дострокове розірвання договору є порушенням вимог п. 3.3 договору оренди, оскільки виключені підстави для розірвання договору передбачені п. 6.4., таким чином договір оренди є чинним, а ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» чинить перешкоди у використанні об`єкта оренди. Внаслідок не передання орендодавцем орендареві орендованого майна у період з 29.06.2020 по даний час, [PERSON] завдано збитків у розмірі 60000грн., що відповідає розміру сплаченої орендної плати за нежитлове приміщення, яке він не міг використовувати за цільовим призначенням. Також внаслідок створення перешкод в користуванні приміщенням, спочатку відключенням від електропостачання, згодом закриття приміщення на замок, [PERSON] поніс матеріальні збитки у розмірі вартості зіпсованого товару, що становить 36889,17 грн., а також вартості упущеної вигоди у розмірі 30 відсотків товарної націнки, при реалізації товару, що становить 16562, 88 грн., у зв`язку з чим просить зобов`язати ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» усунути [PERSON] перешкоди у користуванні нежитловим приміщенням шляхом вселення в приміщення, яке є об`єктом оренди за договором оренди нежитлового приміщення № 004/01-18 від 16.11.2017, що розташоване за адресою [ADDRESS] , під номером «004», площею 30,0 кв.м. та відновленням електропостачання до нього за рахунок ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія», стягнути з ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» збитки в розмірі 131\~771, 55 грн., а також понесені судові витрати. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 31.01.2022 зустрічну позовну заяву [PERSON] до ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» про усунення перешкод в доступі до орендованого приміщення та стягнення матеріальної шкоди прийнято до розгляду та об`єднано із первісним позовом ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» до [PERSON] про усунення перешкод та стягнення неустойки для спільного розгляду. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] подав відзив на первісний позов, де зазначив, що повідомлення від 01.07.2020 про розірвання не отримував, а 01.07.2020 ним отримано рахунок від 29.06.2020 №3241 щодо відшкодування витрат за надані послуги, при цьому у повідомленні не вказано яке саме порушення умов договору вчинено ним, що є порушенням умов п. 3.3 договору, додаткова угода № 1 від 30.08.2020 до договору оренди від 16.11.2017 ним не підписана, за таких умов договір оренди є чинним, а ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» чиняться перешкоди у використанні об`єкта оренди. Щодо стягнення неустойки, то вказав, що для застосування наслідків передбачених ч. 2 ст. 785 ЦК України необхідна наявність вини (умислу або необережності) в особи, яка порушила зобов`язання, відповідно до вимог ст. 614 ЦК України однак на даний час договір оренди майна є чинним, а орендодавець створює перепони у доступі до цього приміщення. \~ \~ \~ \~ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» подала відзив на зустрічний позов, де зазначила, що у укладеному сторонами договорі оренди нежитлового приміщення встановлено право орендодавця розірвати договір в односторонньому порядку, попередивши про таке розірвання за 60 днів (п. 6.5.). Товариство листом від 01.07.2020, а також в телефонному режимі, повідомило [PERSON] про те, що договір оренди нежитлового приміщення № 004/01-18 від 16.11.2017 розірваний в односторонньому порядку. Крім цього, [PERSON] зазначає, що в орендованому приміщенні він здійснював торгівлю продуктами харчування, проте в період з 04.03.2020 по 3.06.2020 [PERSON] не здійснював ніякої торгової діяльності в орендованому приміщенні, оскільки в цей час він працював трактористом у ТОВ «Хмельницьк Уніком», з восьмигодинним графіком робочого дня, тому безпідставними є твердження [PERSON] на те, що він не міг здійснювати торгівлю у зв`язку із запровадженням карантину. Щодо посилання [PERSON] на обставини внесення добровільних внесків на покриття збитків ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія», то слід зазначити що за період карантину жодних збитків у товариства не було, оскільки ТСЦ «Дубово» свою діяльність не припиняв, про що свідчить рішення ТЕБ і НС Хмельницької ОДА від 27.07.2020 та витяг із сайту новин. Щодо припинення постачання електроенергії та встановлення додаткового навісного замка, то [PERSON] жодного разу не звертався до товариства із заявою про виникнення подібної ситуації. Щодо відшкодування збитків в розмірі 131\~775, 55 грн., то розмір шкоди не доведено належними та допустимими доказами, жодного акту про псування товару, складеного з участю представника орендодавця складено не було, не надано доказів що усі заявлені позивачем товари дійсно знаходились в приміщенні, крім цього приміщення не повернуто з оренди, а [PERSON] є єдиною особою, яка має доступ до приміщення, пред`явлення вимоги про відшкодування збитків покладає на кредитора обов`язок довести що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані, позивач повинен також довести, що він міг і повинен був отримати зазначені доходи тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток, проте позивачем таких доказів не надано. Щодо повернення сплачених позивачем орендних платежів, то відповідно до п. 4.5 договору орендна плата сплачується орендарем по день фактичного повернення приміщення орендодавцеві незалежно від закінчення строку договору, договір був припинений 30.08.2020, проте [PERSON] акт прийому-передачі з оренди він і досі не підписав, в даному випадку є безспірним факт неповернення майна з оренди, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог в цій частині, просить в задоволенні позову відмовити. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача-відповідача первісний позов підтримала та просила задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, у задоволенні зустрічного позову просить відмовити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача-позивача в судовому засіданні зустрічний позов підтримав та просив задовольнити, а в задоволенні первісного позову відмовити. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши докази у справі, встановив наступні обстави справи та відповідні правовідносини. \~ \~ \~ \~16 листопада 2017 року ТзОВ "Хмельницьк Уніком" та [PERSON] уклали договір №004/01-18, щодо оренди нежитлового приміщення №004, загальною площею 30 м2, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] на строк з 01.12.2017 по 31.12.2018. Відповідно до п. 6.2 вказаного договору оренди, у разі якщо за 30 днів до вищевказаного (у п. 6.1 договору) строку від орендаря або орендодавця не надійде повідомлення про бажання не продовжувати термін дії договору, договір вважається переукладеним на новий календарний рік, таким чином п порядку передбаченому п. 6.2 договір було продовжено на 2019, 2020, 2021 роки. Пунктом 6.6 Договору встановлено, що договір втрачає чинність у випадках: 6.6.1. \~ \~ \~ \~закінчення строку на який було укладено договір; 6.6.2 дострокового розірвання за згодою сторін та/або бажанням однієї із сторін (у випадках та порядку передбаченому договором) та/або за рішенням суду; 6.6.4 \~ \~ \~ \~загибелі або пошкодження приміщення, що унеможливлює його використання згідно умов цього Договору; 6.6.5 \~ \~ \~ \~в інших випадках передбачених чинним законодавством України та цим договором. Також п. 6.3 договору встановлено, що цей договір може бути розірвано достроково за згодою сторін, або на вимогу однієї із сторін, у випадках передбачених чинним законодавством України та цим Договором. Пунктом 6.4 передбачено, що договір може бути достроково розірваний орендодавцем в односторонньому порядку у випадку: 6.4.1. \~ \~ \~ \~заборгованість зі сплати орендної плати становить понад два місяці від встановленого у договорі терміну її внесення. При цьому орендар сплачує заборговану суму орендної плати з урахуванням штрафу та пені за кожен день прострочення. 6.4.2. \~ \~ \~ \~реалізації з приміщення або працівником орендаря на території орендодавця недоброякісної продукції та в порушення чинних нормативно-правових актів України, а також зберігання в приміщенні або працівником орендаря на території орендодавця без акцизних марок алкогольних напоїв, тютюнових виробів або інших підакцизних товарів; 6.4.3. \~ \~ \~ \~вчинені орендарем та його працівниками в приміщені та на території орендодавця кримінальних та адміністративних правопорушень, а також порушені інших чинних нормативно-правових актів України; 6.4.4. \~ \~ \~ \~неодноразового надходження від громадян скарг на дії орендаря чи його працівників; 6.4.5. \~ \~ \~ \~порушенні орендарем та його працівниками встановлених адміністрацією орендодавця правил поводження та оплати послуг. Пунктом 6.5 договору передбачено, що цей договір може бути розірвано до закінчення строку на який його укладено, за ініціативою орендодавця. Про намір розірвати договір орендодавець повинен повідомити орендаря не пізніше на за 60 (шістдесят) днів до запропонованого дня розірвання договору, При цьому договір вважається розірваним на наступний день після закінчення 60-тиденного строку для повідомлення. \~ \~ \~ \~ТзОВ «Хмельницьк Уніком» листом від 01 липня 2020 року повідомило [PERSON] про те, що договір оренди нежитлового приміщення №004/01-18 від 16 листопада 2017 року розірваний в односторонньому порядку 30 серпня 2020 року. \~ \~ \~ \~Повідомлення про дострокове розірвання договору зареєстроване в журналі вихідної кореспонденції ТзОВ «Хмельницьк Уніком» 01.07.2020 за вих. № 31 та направлено [PERSON] рекомендованим листом з повідомленням про вручення, отримано [PERSON] особисто 04.07.2020, що підтверджується фіскальним чеком від 01.07.2020 № 00022572000196 та витягом з сайту Укрпошти про доставку листа 2900502521843. \~ \~ \~ \~Доводи відповідача-позивача [PERSON] щодо недотримання ТзОВ «Хмельницьк Уніком» умов договору щодо розірвання договору, оскільки в повідомленні про розірвання не вказано підстав для розірвання договору, згідно п. 6.4 договору, які на думку відповідача є виключними, слід відхилити виходячи з наступного. \~ \~ \~ \~ Відповідно до частини першої статті 637 ЦК України тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 ЦК України. У частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України визначаються загальні способи, що застосовуватимуться при тлумаченні, які втілюються в трьох рівнях тлумачення. Перший рівень тлумачення здійснюється за допомогою однакових для всього змісту правочину значень слів і понять, а також загальноприйнятих у відповідній сфері відносин значення термінів. Другим рівнем тлумачення (у разі, якщо за першого підходу не вдалося витлумачити зміст правочину) є порівняння різних частин правочину як між собою, так і зі змістом правочину в цілому, а також з намірами сторін, які вони виражали при вчиненні правочину, а також з чого вони виходили при його виконанні. Третім рівнем тлумачення (при без результативності перших двох) є врахування: (а) мети правочину, (б) змісту попередніх переговорів, (в) усталеної практики відносин між сторонами (якщо сторони перебували раніш в правовідносинах між собою), (г) звичаїв ділового обороту; (ґ) подальшої поведінки сторін; (д) тексту типового договору; (е) інших обставин, що мають істотне значення. Таким чином, тлумаченню підлягає зміст правочину або його частина за правилами, встановленими статтею 213 ЦК України. Аналізуючи та порівнюючи між собою зміст п. 6.4 та 6.5 договору №004/01-18 від 16.11.2017 слід дійти висновку що вказані пункти містять різні підстави для розірвання договору, а саме, п. 6.4 у зв`язку із порушенням умов договору орендарем, а п. 6.5 з ініціативи орендодавця, тобто дострокове розірвання договору з підстав передбачених п. 6.4 пов`язується із діями орендаря, а п. 6.5. регулює дострокове розірвання договору з ініціативи орендодавця. ТзОВ «Хмельницьк Уніком» повідомило [PERSON] про розірвання договору оренди за 60 днів до запропонованого дня розірвання договору. Відповідно до п.2.2 Договору [PERSON] був зобов`язаний повернути орендоване приміщення протягом 10-ти днів з моменту розірвання договору, тобто до 09 вересня 2020 року. \~ \~ \~ \~Правові наслідки припинення договору оренди визначаються відповідно до умов регулювання договору найму ЦК України. Частиною першою статті 785 ЦК України передбачено, що в разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. 31.08.2020, 04.09.2020,16.09.2020,11.10.2020 ТзОВ «Хмельницьк Уніком» складено акти б/н, де зазначено, що станом на дату складання акту приміщення орендодавцеві не передано, додаткова угода № 1 до договору оренди нежитлового приміщення №004/01-18 від 16.11.2017, акт приймання-передачі нерухомого майна орендарем не підписані. За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільного права чи інтересу - це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника. Іншими словами, це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Враховуючи вищевикладене, належить зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні майном ТзОВ «Хмельницька універсальна компанія» шляхом звільнення орендованого нежитлового приміщення № 004, площею 30 кв.м., розміщене за адресою [ADDRESS] , у зв`язку з чим зустрічний позов [PERSON] про усунення перешкод у доступі до орендованого приміщення задоволенню не підлягає. Частиною 2 ст. 785 ЦК України, встановлено, що якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Згідно наданого позивачем розрахунку розмір неустойки за період з вересня 2020 по жовтень 2021 складає 84000 грн. 00 коп. При розрахунку розміру неустойки згідно з ч. 2 ст. 785 ЦК України за неповернення майна з оренди після припинення дії договору найму до її складу не включається податок на додану вартість, який мав би сплачуватися орендарем орендодавцю у випадку правомірного користування майном. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 листопада 2020 року у справа № 916/1319/19. Згідно реєстру платників податку на додану вартість, ТОВ «Хмельницьк Уніком» (індивідуальний податковий номер 018831722183) має свідоцтво платника ПДВ, а отже не може включати до суми неустойки ПДВ, разом з тим належного розрахунку позивач за первісним позовом не надав, у зв`язку з чим вимоги щодо стягнення неустойки задоволенню не підлягають. Щодо стягнення шкоди за зустрічним позовом. В обґрунтування завданої шкоди відповідач-позивач зазначив, що в 07 год. 15 хв. 29.06.2020 року адміністрацією ТзОВ «Хмельницьк Уніком» орендоване приміщення було відключено від електричної енергії (шляхом демонтажу електроз`єднання на вході до орендованого приміщення), внаслідок чого був зіпсований товар на суму 18320,42 грн., про що складено акт від 01.07.2020, а також внаслідок не передання орендодавцем [PERSON] , як орендарю орендованого майна у період з 29.06.2020 року по даний час нежитлового приміщення, йому завдані збитки у розмірі 60 000 грн. ((14 місяців оренди X 3000 грн. = 42 000 грн. (з 01.07.2020 року по31.08.2021 \~ \~ \~ \~року)) + (5 місяців оренди X 3600 грн. = 18 000 грн. (з 01.09.2021 по 31.01.2022 року)) = 60 000 грн.), що відповідає розміру сплаченої орендної плати за нежитлове приміщення, яке він не міг використовувати за цільовим призначенням, крім цього, внаслідок створення перешкод в користуванні приміщенням, спочатку відключення від електропостачання, згодом закриття приміщення на замок, [PERSON] поніс матеріальні збитки, у розмірі вартості зіпсованого товару, що становить 36 889,17 грн., а також вартості упущеної вигоди у розмірі 30 відсотків товарної націнки, при реалізації товару, що становить 16562,88 грн. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). За змістом статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Щодо відключення електроенергії орендодавцем в орендованому приміщенні, то слід зазначити що відповідачем-позивачем не надано належних та допустимих доказів що електроенергія відсутня у вказаному приміщенні. Так свідки [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що зі слів [PERSON] дізнались, що в орендованому приміщенні не має світла, допомагали складати акт про зіпсовані продукти. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що проходячи повз приміщення, яке орендував [PERSON] бачив, як працювали люди біля кабелю. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що після дзвінка [PERSON] приїздив забирати молочну продукцію, в приміщенні було темно, а продукція була зіпсована, зі слів [PERSON] дізнався що відключили світло. Щодо звернення [PERSON] в правоохоронні органи, то слід зазначити що зміст вказаних звернень невідомий, так в листі Хмельницької місцевої прокуратури від 16.09.2020 № 43-р-20 зазначено до прокуратури надійшло звернення [PERSON] щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень генеральним директором ТОВ «Хмельницька універсальна компанія» [PERSON] та з інших питань. Згідно листа Південно-Західного відділення поліції Хмельницького ВП № 11030/121/120 від 30.09.2020 щодо порушення умов виконання договору чи завдання збитків [PERSON] рекомендовано звернутись до суду в рамках цивільно-правових відносин. Листом Хмельницького РУП від 02.03.2021 № 158/121/122-2021 [PERSON] повідомлено, що за результатом розгляду його звернення від 10.02.2021 по факту неправомірних дій, підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги за зустрічним позовом в частині стягнення шкоди задоволенню не підлягають за недоведеністю. Відповідно до ст.141 ЦПК України з [PERSON] підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволених вимог за первісним позовом в розмірі 2270,00грн., судові витрати за зустрічним позовом слід покласти на позивача за зустрічним позовом у зв`язку із відмовою в позові.

Outcome: partial