Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

16.12.2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», третя особа: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, мотивуючи позов тим, що він працює в Приватному акціонерному товаристві «ДТЕК Павлоградвугілля» на виробничому структурному підрозділі «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» на посаді машиніста бурової установки 5 розряду з повним робочим днем в шахті. 03.08.2020г. в третю зміну позивач, [PERSON] на посаді в.о. гірничого майстра ДПРТБ знаходився на робочому місці, де [PERSON] вдарило по голові, він втратив свідомість. Прийшовши до тями, позивач зрозумів, що перебуває в лежачому положенні і відчуває сильний біль у правій частині голови, звідки текла кров. Електрослюсар підземний дільниці вентиляції і техніки безпеки №1 допоміг йому піднятися, оскільки сам цього зробити він не зміг через стан здоров`я. Про травму [PERSON] було повідомлено гірничому диспетчеру. Приїхав машиніст з пасажирської вагонеткою, позивача супроводили в цю вагонетку і залишили одного. У цій вагонетки він втратив свідомість вдруге. Прибула медична сестра, надала першу медичну допомогу, побачила невелику ссадину на надбрівній дузі і об`єктивно оцінила тяжкість, як середня. Далі [PERSON] підняли на поверхню і реанімаційно-протишокова група підрозділу ДВГРС відвезла його до Павлоградської міської лікарні №4. Оскільки травма відбулася близько 21-20, проведені були реанімаційні дії медичною сестрою, то до Павлоградської міської лікарні №4 потерпілого доставлено вже о першій годині ночі 04.08.2020 року, тому й лист непрацездатності відкрито 04.08.2020 року, після чого позивачу зателефонував начальник ділянки ПРТБ та запропонував позивачу написати заяву на звільнення. Від його пропозиції [PERSON] відмовився. У Павлоградській міській лікарні №4, [PERSON] встановили діагноз: струс мозку, закрита черепно-мозкова травма, садно правої надбрівної дуги. За результатами проведеного розслідування 17.08.2020 року [PERSON] був виданий АКТ Форми Н-1 / НП який був складений 12.08.2020р. У цьому акті, комісія з розслідування мого нещасного випадку не мала бажання встановити обставини через які стався даний нещасний випадок і факт травмування позивача вважає сфальсифікованим. В окремій думці завідувач сектором профілактики страхових випадків- страховий експерт з охорони праці Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, яка приймала участь в розслідуванні та була членом комісії висловила свою незгоду з висновком комісії та прийшла до обґрунтованого висновку, щодо наявності факту травмування [PERSON] 03.08.2020року під час виконання посадових обов`язків. За результатами повторного розслідування нещасного випадку, що стався 03.08.2020 року комісією складено акт від 08 жовтня 2020 року. Згідно п.7 зазначеного акту три члена комісії з п`яти дійшли висновку, що нещасний випадок який стався з [PERSON] не підпадає під дію п.52 Порядку №337, тому не вважають його пов`язаним з виробництвом. Через отриману травму у позивача постійно болить голова, він змушений звертатися до лікарів та проходити лікування (підтверджується доданими копіями записів з медичної картки), при цьому не отримуючи жодного соціального забезпечення. [PERSON] втратив віру в завтрашній день, він погано спить, відчуває душевний біль та страждання через те що представники підприємство на якому він працює (члени комісії що працюють в ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») не бажають виконати свої обов`язки: об`єктивно розслідувати нещасний випадок, який стався з ним 03.08.2020 року під час виконання посадових обов`язків. Позивач просить суд визнати протиправними дії, Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку на виробництві, що стався 03.08.2020 року з [PERSON] , не пов`язаним з виробництвом та визнати нещасний випадок, що стався що стався 03.08.2020 року з [PERSON] таким, що пов`язаний з виробництвом; зобов`язати Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, який стався з [PERSON] [INFO], скласти Акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок таким, який підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом, стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 80 000 грн., а також судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на професійну правничу допомогу. 23.03.2021 року відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, зазначає наступне. Вважає, що дослідивши матеріли розслідування нещасного випадку та пояснення свідків, відсутня можливість об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травмування, окрім даному випадку при проведенні розслідування комісія не виявила впливу небезпечного виробничого фактору на Позивача, адже із матеріалів розслідування відомо, що - 151 збірний штрек гор.300 м, де знаходився Позивач під час інциденту знаходиться в задовільному стані (шляхи для пересування становлять 1,5 метра в ширину та 2,50 метра в висоту, не захаращені, будь-які шматки ї маси відсутні, підошва виробки не обводнена, виробка закріплена згідно Правил безпеки у них шахтах), що вказує на відсутність раптового впливу на Позивача небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я того ж, дослідивши пояснювальні записки свідків, слід звернути увагу на те, що інцидент стався із Позивачем не при безпосередньому виконанні трудових обов`язків, а під час прийому їжі, а відтак у даному випадку відсутня основна підстава для визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом. Колеги з дільниці, які працюють або раніше працювали із Позивачем в одну робочу зміну характеризують Позивача як привітного та ввічливого робітника, не вбачають у поведінці Позивача дратівливості, пригніченості або тривожності, не можуть назвати його неактивним або позбавленим життєрадісності. Позивач виконує всю передбачену нарядом роботу, не виглядає сумним або роздратованим. Окрім того, звертаємо увагу суду, що начальник дільниці ПРТБ, а також бригадир дільниці ПРТБ наголошують на тому, що поведінка Позивача жодним чином не змінилась після інциденту у серпні 2020 року та відмови йому у оформленні акту за формою Н-1, що в свою чергу спростовує твердження Позивача щодо «неможливості спокійно жити» після виникнення спірних правовідносин. Представник третьої особи 03.02.2021 року на адресу суду надав пояснення на позовну заяву, в яких виклав, що основними обставинами, за яких нещасний випадок, що стався з Позивачем, визнаний пов`язаним з виробництвом, є перебування потерпілого на території підприємства ( установи, організації ) або в іншому місці під час виконання трудових обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, у тому числі в робочий і надурочний час. Враховуючи окрему думку члена комісії (фахівця управління), Третя особа звертає увагу на наступне: 3 серпня 2020 року [PERSON] у третю зміну виконував свої посадові обов`язки до настання нещасного випадку: контроль за концентрацією метану на 151 збірному штреку; наявний факт травмування [PERSON] , що підтверджено пояснювальними записками електрослюсаря підземного дільниці вентиляції та техніки безпеки №1 [PERSON] , майстра гірничого дільниці вентиляції та техніки безпеки №1 [PERSON] , в.о. помічника начальника дільниці підземного енергопостачання та ремонту електрообладнання [PERSON] та медичної сестри ПрАТ «ДТЕК СЕРВІС» [PERSON] , згідно з поясненнями якої надано медичну допомогу Позивачу, який перебував в стані середньої тяжкості; відповідно до пункту 6 Порядку №337 Комунальне некомерційне підприємство «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради надало екстрене повідомлення про звернення потерпілого щодо настання нещасного випадку на виробництві від 04.08.2020 №1509, в якому зазначено, що [PERSON] госпіталізований в хірургічне відділення з діагнозом «ЗЧМТ. Струс головного мозку. Садна правої надбрівної дуги» та відповідно до пункту 7 Порядку №337 роботодавцю надано Висновок про лікарня інтенсивного лікування» ПМР, в якому зазначено діагноз «Закрита черепно-мозкова травма. Струс головного мозку»; згідно поясненням електрослюсаря підземного дільниці вентиляції та техніки безпеки №1 [PERSON] та в.о. помічника начальника дільниці підземного енергопостачання та ремонту електрообладнання [PERSON] ймовірно відбулася просадка арочного кріплення та відповідно пояснення [PERSON] його «відкинуло під водяний трубопровід». Причиною просадки арочного кріплення є неякісна установка скоб в замкових з`єднаннях, а відповідно розділу V, пункту 6, підпункту 1 Правил безпеки у вугільних шахтах НГ1АОП 10.0-1.01-10: «Технічний стан горизонтальних і похилих діючих виробок має перевірятися (для виробок з анкерним кріпленням - із записами у журнал встановленого зразка) посадовими особами дільниць, у веденні яких вони знаходяться: гірничими майстрами дільниць - щозмінно, начальниками дільниць або їх заступниками (помічниками) щодобово, гірничими майстрам ВТБ - під час контролю стану рудничної атмосфери. Усі діючі виробки протягом всього строку експлуатації мають утримуватися в справному стані, чистоті та відповідати вимогам цих Правил», тому ймовірно припустити, що основною причиною нещасного випадку є незадовільний технічний стан виробничих об`єктів та відповідно винними особами , які допустили порушення вимог законодавства з охорони праці є гірничий майстер дільниці з видобутку вугілля №1, начальник дільниці з видобутку, вугілля №1, гірничий майстер ВТБ; беручи до уваги той факт, відповідно пояснень свідків та потерпілого, що [PERSON] знаходився у напівсидячому положенні між пожежно-зрошувальним трубопроводом та підошвою виробки, можна припустити, що видом події було падіння потерпілого. Ухвалою суду відкрито провадження у справі. Ухвалою суду витребувано докази, призначено судово-медичну експертизу. В судовому засіданні позивач та його представник позовну заяву підтримали, просили задовольнити. Вказали, що працівники ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» перешкоджали позивачу в отриманні необхідних документів, направляли від одного працівника до іншого, не приймали листок непрацездатності до оплати, в той час позивач проходив лікування, проте був вимушений звертатись до відповідача для оформлення документів, профспілка не змогла допомогти. Позивач вважав дії працівників відповідача знущанням над ним, від нього вимагали підписати заяву, що позивач не має претензій до підприємства перед звільненням. Позивач після нещасного випадку міг пересуватися тільки з дружиною через небезпеку приступів, втратив нормальну життєву активність. Погіршення стану здоров`я виразилось в тому, що позивач відчував болі, втрачав свідомість, з`явились думки про суїцид, в поведінці з`явилась неконтрольована агресія. Через нещасний випадок позивач відчував відстороненість від зовнішнього світу, втратив плани на життя, був змушений витрачати кошти на лікування. В судовому засіданні представник відповідача просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, підтримала доводи відзиву, звернула увагу, що позивач був у нормальному стані зі слів працівників, поведінка після нещасного випадку не змінилась. Вказала, що відсутній розрахунок суми позову. В судовому засіданні представник третьої особи просила позов задовольнити, вказала, що травмування на виробництві підтверджується свідками та експертизою, були окремі думки представників Фонду соціального страхування, що випадок, пов`язаний з виробництвом у комісії. Заслухавши учасників справи та дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач [PERSON] перебував у трудових відносинах з ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з 05.09.2014 року, працював на різних посадах, з 04.07.2017 року був переведений машиністом бурової установки 5 р. з повним робочим днем в шахті (а.с.57-59 т.1). Згідно пояснень позивача у судовому засіданні на час розгляду справи, він звільнився з підприємства відповідача. Згідно наказу №4107 від 17.07.2020 року виробничого структурного підрозділу приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" покладено обов`язки майстра гірничої дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки на [PERSON] з 20.07.2020 року по 04.08.2020 року включно (а.с.200 т.1). 03 серпня 2020р у 3-тю зміну в.о. майстра гірничого [PERSON] виконував контроль за концентрацією газу метану у дегазаційних свердловинах на 151 збірному штреку. Прибувши на 151 збірний штрек, [PERSON] пішов до завальної частини лави для заміру концентрації газу метану. О 21 годині 12 хвилин на 151 збірному штреку відбулася посадка арочного кріплення, при цьому пролунав характерний звук та посипався породний пил. Через декілька секунд пил зник і робітники що в.о. майстра гірничого [PERSON] знаходиться у напівсидячому положенні з нахилом голови у лівий бік між пожежно-зрошувальним трубопроводом та підошвою виробки. Електрослюсар підземний ДВТБ-1 [PERSON] допоміг [PERSON] піднятися, при цьому він побачив. що у нього над правою надбрівною областю проявилась пляма крові. [PERSON] надав [PERSON] першу медичну допомогу, а [PERSON] наполегливо просив майстра гірничого [PERSON] повідомити гірничого диспетчера про отриману травму. [PERSON] разом з в.о. помічника начальника дільниці ПЕтаРЕ [PERSON] супроводили постраждалого по 151 збірному штреку до сполучення зі східним відкаточним уклоном гор.490м де їх чекала підземна медична сестра (а.с.28 т.1). Далі [PERSON] підняли на поверхню і реанімаційно-протишокова група підрозділу ДВГРС відвезла його до Павлоградської міської лікарні №4, згідно медичної картки №3818, [PERSON] , [INFO] . У Павлоградській лікарні інтенсивного лікування, позивачу встановили діагноз: струс мозку, закрита черепно-мозкова травма, садно правої надбрівної дуги (а.с.18 т.1). Згідно пояснень [PERSON] , 03.08.2020г. в третю зміну позивач, на посаді в.о. гірничого майстра ДПРТБ (дільниці профілактичних робіт і техніки безпеки) здійснював заміри концентрації газу метану СШв ДЕГ. свердловинах на 151 збірному штреку. Після виконання вимірів позивач, порахував відстань від останньої підключеної дегазаційної свердловини до «груди» (до початку виїмки лави) очисного забою. Після чого він попрямував вище від ведення робіт ділянки №1, приблизно на 90м. Там знаходилися електрослюсар підземний дільниці вентиляції і техніки безпеки №1, гірський майстер вентиляції і техніки безпеки №1, в.о. помічника начальника ділянки підземного енергопостачання і ремонту електропостачання. Приблизно о 21:00, вони вчотирьох почули металевий гучний звук характерний розриву ланцюга. Через деякий час, вони почули такий же звук знову. Потім, знову почули третій дуже гучний звук (вибух) характерний розриву ланцюга, пил заповнив штрек, після чого [PERSON] вдарило по голові, він втратив свідомість. Прийшовши до тями, позивач зрозумів, що перебуває в лежачому положенні і відчуває сильний біль у правій частині голови, звідки текла кров. Електрослюсар підземний дільниці вентиляції і техніки безпеки №1 допоміг йому піднятися, оскільки сам цього зробити він не зміг через стан здоров`я. Про травму [PERSON] було повідомлено гірничому диспетчеру. Приїхав машиніст з пасажирської вагонеткою, позивача супроводили в цю вагонетку і залишили одного. У цій вагонетки він втратив свідомість вдруге. Прибула медична сестра [PERSON] , надала першу медичну допомогу (а.с.56 т.1). Згідно пояснювальної записки [PERSON] , 03.08.2020 року вона знаходилась на робочому місці, о 21 год. 20 хв. надійшов дзвінок від гірничого диспетчера про подію-травму. При огляді потерпілого, оцінивши його стан, почала надавати невідкладну медичну допомогу. Об`єктивно: стан середньої тяжкості, ясна свідомість, доступний до контакту, кожні покрови блідні, незначні садна лівої надбровної дуги, попередній діагноз - струс мозку, закрита черепно-мозкова травма (а.с.52 т.1). Згідно з вимогами п.35 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р №337, наказом від 04.08.2020 року директора ВСП «ШАХТО\-УПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» утворено комісію та організовано проведення розслідування нещасного випадку, який стався з [PERSON] , [INFO] о 21 год. 12 хв. у ВСП «ШУ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». На підставі висновку комісії згідно акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався 03 серпня 2020 р. о 21 годині 12 хвилин від 12.08.2020 року ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» нещасний випадок з виконуючим обов`язки майстра гірничого дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] не підпадає під дію п.52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, тому вважати його не пов`язаний з виробництвом та скласти акт за формою Н-1/НП (а.с.24-30 т.1). Згідно окремої думки завідувача сектору профілактики страхових випадків страховий експерт з охорони праці Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області [PERSON] щодо незгоди з висновком комісії з розслідування нещасного випадку, який стався [INFO] о 21 годині 12 хвилин з виконуючим обов`язки майстра гірничого ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» [PERSON] на 151 збірному штреці, нещасний випадок підпадає під дію підпункту 2 пункту «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» перебування потерпілого на території підприємства ( установи, організації ) або в іншому місці під час виконання трудових обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (а.с.31-32 т.1). Не погодившись із змістом указаного акту, [PERSON] звернувся із заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в які просив перевірити об`єктивність проведення нещасного випадку та відповідність висновків комісії Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань, та аварій на виробництві та вжити заходи для повторного розслідування нещасного випадку, що стався зі мною 03.08.2020 року і складання акту за формою Н-1, як нещасний випадок пов`язаний з виробництвом (а.с.33 т.1). Після звернення [PERSON] до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області був виданий припис за формою Н-9 №10/7 про проведення повторного розслідування нещасного випадку що стався з позивачем 03.08.2020 року. Згідно з повторним розслідуванням, яке було здійснене на підставі листа Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області [PERSON] був виданий акт форми Н-1/НП від 08 жовтня 2020 року про розслідування нещасного випадку, що стався [INFO] о 21 год 12 хв такого ж самого змісту, як і акт від 12 серпня 2020 року (а.с.36-43 т.1). Згідно окремої думки технічного інспектору Обласного об`єднання НПГУ Західного Донбасу, страхового експерта з охорони праці сектору профілактики страхових випадків Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області Дьяконова С.Є. щодо незгоди з висновком комісії з розслідування нещасного випадку, який стався [INFO] о 21 годині 12 хвилин з виконуючим обов`язки майстра гірничого ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» [PERSON] на 151 збірному штреці, нещасний випадок підпадає під дію підпункту 2 пункту «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» перебування потерпілого на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (а.с.44-45 т.1). За клопотанням представника відповідача судом було призначено судово-медичну експертизу щодо визначення характеру і ступеню ушкодження здоров`я позивача. Згідно з підсумками експертного висновку №173 від 23.12.2021 року у гр. [PERSON] встановлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, садна внутрішнього кута правої брови, які під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами, частими сутінковими постіктальними розладами свідомості, вираженим тривожно-депресивним синдромом, галюцинаторно-маячним включенням, вираженими змінами особистості за органічним типом, які призвели до стійкої втрати працездатності понад 1/3 (встановлена друга група інвалідності), та за цим критерієм відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, пов`язаних зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину (не менш 33%), згідно п.2.1.6 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених Наказом МОЗ України від 17.01.1995р. №6. Враховуючи характер та локалізацію встановлених тілесних ушкоджень, модна вказати, що вони могли утворитись від дії тупого твердого предмету (предметів), який (які) діяв (діяли) в область голови. По встановленим у гр. [PERSON] тілесним ушкодженням визначити характер травмуючого предмету неможливо, так як ушкодження не відображають характерологічні властивості травмуючого предмету. Встановлені у гр. [PERSON] тілесні ушкодження є наслідками травми, отриманої 03.08.2020р. Встановлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно- мозкової травми, струсу головного мозку, садна внутрішнього кута правої брови, які під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами, частими сутінковими постіктальними розладами свідомості, вираженим тривожно- депресивним синдромом, галюцинаторно-маячним включенням, вираженими змінами особистості за органічним типом, є наслідками травми, отриманої гр. [PERSON] 03.08.2020р. Клінічно встановлений діагноз: черепно-мозкова травма, струс головного мозку, садно внутрішнього кута правої брови, які під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами, частими сутінковими постіктальними розладами свідомості, вираженим тривожно-депресивним синдромом, галюцинаторно-маячним включенням, вираженими змінами особистості за органічним типом - визначений обґрунтовано, на підставі об`єктивної неврологічної симптоматики, а також скарг хворого, та є наслідком травми голови, отриманої 03.08.2020р (а.с.34-51 т.2). Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно зі частиною першою статті 3, частиною четвертою статті 43 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Частинами першою, третьою статті 13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Згідно з частиною другою статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Судом встановлено, що [PERSON] з 05 вересня 2014 року працював в ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на різних посадах, з 04.07.2017 року був переведений машиністом бурової установки 5 р. з повним робочим днем в шахті, з 20.07.2020 року по 04.08.2020 року включно на позивача було покладено обов`язки майстра гірничої дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки на [PERSON] . [INFO] з позивачем у робочий час стався нещасний випадок. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено в Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337 (далі -Порядок) (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин). Згідно із пунктом 9 Порядку, розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Відповідно до пункту 33 Порядку комісія зобов`язана провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії , обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування); розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5); передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. Згідно підпункту 2 пункту 52 Порядку обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. Отже, суд дійшов висновку, що розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] [INFO], допущено з порушенням Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві. Як первинне так і повторне розслідування випадку, який стався з [PERSON] [INFO], проведено комісією поверхнево. Судом встановлено, що наданими позивачем належними та допустимими доказами підтверджено, що нещасний випадок стався з [PERSON] в робочий час на території підприємства. Зокрема, дані зафіксовані [INFO], пояснення свідків, висновок експертизи, проведеної при розгляді справи. Відповідно до вимог вказаного Порядку у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний із виробництвом, комісія зобов`язана скласти акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1. Згідно зі статями 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», п. 33 Порядку, роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку. Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою. У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси зі змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду. Таким чином, суд прийшов до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог щодо зобов`язання ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, який стався з [PERSON] [INFO], скласти Акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок таким, який підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом. При цьому позивачем заявлені вимоги щодо визнання протиправними дій ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку, який стався з позивачем, таким, що не пов`язаний з виробництвом. Згідно положень статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У частині другій даної статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Також суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Однак такий спосіб захисту прав та інтересів позивача, як визнання протиправними дій відповідача не відповідає ч.2 ст.16 ЦК України, та не встановлений іншим актом законодавства, в тому числі і Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, тому вказана позовна вимога задоволенню не підлягає. Суд приходить до висновку про наявність правових підстав для покладення на відповідача обов`язку по відшкодуванню позивачу внаслідок нещасного випадку на виробництві, завданої моральної шкоди з підстав, визначених статтею 1167 ЦК України. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд керується принципом розумності та справедливості, приймає до уваги стан здоров`я позивача, інвалідність (позивачу визначено другу групу інвалідності з 01.07.2022 року повторно ), характер та обсяг страждань позивача з урахуванням їх тривалості й тяжкість внаслідок ушкодження здоров`я позивача, що сталося внаслідок нещасного випадку на виробництві, втрату можливості його трудової та соціальної реабілітації, що призвело до значних змін життєвих зв`язків, характер захворювання позивача через нещасний випадок, який з ним стався, та відповідно вимушені зміни у звичному житті, а також, враховуючи, що позивач змушений був звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів через дії працівників ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 80 000 грн. в порядку відшкодування моральної шкоди. Відповідно до Закону України №466 внесено зміни до п.п.164.2.14 статті 164 Податкового кодексу України щодо оподаткування податком на доходи фізичних осіб сум відшкодування моральної шкоди (норма набрала чинності з 23 травня 2020 року). До загального місячного (річного) оподаткування доходу платника податків, з урахування змін, внесених Законом №466, включається у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня звітного (податкового) року, або в розмірі визначеному законом (п.п.164.2.14 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України). Враховуючи викладене, у разі якщо виплата немайнової (моральної) шкоди за рішенням суду здійснюється податковим агентом на користь фізичної особи - платника податків, то сума такої шкоди не включається до загального місячного (річного) оподаткованого доходу платника податку в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Отже, з 23 травня 2020 року звільняється від оподаткування податком на доходи фізичних осіб відшкодування моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. У зв`язку із зазначеним, моральна шкода на користь позивача підлягає стягненню з урахуванням утримання податку та обов`язкових платежів. Представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати на оплату послуг адвоката. Згідно з положеннями ст.133ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до частин 5,6 ст.137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Наявність договірних відносин між адвокатом Ілющенко А.А. та Вараксіним В.В. підтверджується договором про надання правової допомоги від 08 грудня 2020 року, ордером про надання правничої (правової) допомоги, оплата послуг адвоката підтверджується наданими квитанціями про оплату. Додатком №1 від 08 грудня 2020 року до договору про надання правової допомоги від 08 грудня 2020 року визначена сума винагороди (гонорару) адвоката в розмірі 6000 грн., додатком №2 від 21 вересня 2021 року визначена сума винагороди (гонорару) адвоката в розмірі 6000 грн., додатком №3 від 16 лютого 2022 року визначена сума винагороди (гонорару) адвоката в розмірі 1500 грн., додатком №4 від 17 лютого 2022 року визначена сума винагороди (гонорару) адвоката в розмірі 1500 грн., додатком №5 від 22 червня 2022 року визначена сума винагороди (гонорару) адвоката в розмірі 2000 грн. Отримання адвокатом сума винагороди (гонорару) в розмірі 19500 грн. підтверджено, квитанціями. Згідно з ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати - у разі задоволення позову на відповідача.

Outcome: partial