Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-19 00:00:00

У грудні 2019 року позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] із позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просив стягнути з останньої на свою користь кошти у розмірі 80\~560 грн. 00 коп. та судовий збір у сумі 1921 грн. 00 коп. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що 16.08.2018 року між ним та [PERSON] укладено Договір добровільного страхування майна фізичних осіб і відповідальності перед третіми особами №11/1179900/1052/!8, відповідно до якого позивач взяв на себе обов`язок відшкодувати витрати при настання страхового випадку стосовно застрахованого майна, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] . 07.09.2018 року за вказаною адресою сталася страхова подія залиття квартири. За вказаною подією складено Акт обстеження приміщення, відповідно до якого винною особою є власник квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , в якій розірвався шланг на сантехніці, відповідачка по справі, що і призвело до затоплення квартири, яка застрахована. Розмір страхового відшкодування склав 80\~560 грн. 00 коп., який і був сплачено позивачем [PERSON] . У зв`язку із чим позивач має право зворотної вимоги (регресу) до [PERSON] . Позивач неодноразово звертався до відповідачки з метою до судового врегулювання спору, з претензією про відшкодування збитків, однак відповідачка проігнорувала їх, що змусило позивача звернутись із відповідним позовом до суду. 23.12.2019 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. 08.01.2020 року представником подано заяву про усунення недоліків. 27.01.2020\~року ухвалою\~судді відкрито\~спрощене позовне провадження та призначено судовий розгляд. 11.02.2020 року представником відповідачки подано до суду відзив, в якому зазначено, що позовна заява необґрунтована, не підтверджена належними та допустимими доказами, а отже, задоволенню не підлягає. 21.02.2020 року ухвалою суду за заявою представника відповідача, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] . 21.02.2020 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому зазначено, що відповідачка була присутня під час складання акту пошкодження майна, та не маючи жодних претензій скріпила даний акт своїм підписом. 23.07.2020 року третьою особою [PERSON] подано письмові пояснення, відповідно до яких просила задовольнити вимоги позивача повністю. 03.08.2020 року ухвалою суду за клопотання представника відповідачки призначено у справі будівельно-технічну експертизу, зупинено провадження у справі. 19.05.2021 року на адресу суду надійшли матеріали справи із листом експерта про залишення узвали суду від 03.08.2020 року без виконання у в`язку із тим, що оплата за проведення експертизи відсутня. 19.05.2021 року відновлено провадження у справі, призначено судовий розгляд. 12.07.2021 року ухвалою суду повторно призначено будівельно-технічну експертизу, зупинено провадження у справі. 09.11.2021 року на адресу суду надійшли матеріали справи із листом експерта про залишення узвали суду від 12.07.2021 року без виконання у в`язку із тим, що оплата за проведення експертизи відсутня. 16.11.2021 року відновлено провадження у справі, призначено судовий розгляд. 17.12.2021 року ухвалою суду повторно призначено будівельно-технічну експертизу, зупинено провадження у справі. 28.06.2022 року на адресу суду надійшли матеріали справи із листом експерта про залишення узвали суду від 17.12.2021 року без виконання у в`язку із тим, що оплата за проведення експертизи відсутня. 29.06.2022 року відновлено провадження у справі, призначено судовий розгляд. Сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача подав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилась про причини неявки суд не повідомила. Третя особа в судове засідання не з`явилась, раніше подавала заяву про розгляд справи без її участі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч. 5,6\~ст. 263 ЦПК України\~обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що 16.08.2018 року між ПрАТ «СК «Провідна» та [PERSON] укладено Договір добровільного страхування майна фізичних осіб і відповідальності перед третіми особами №11/1179900/1052/18, відповідно до умов якого ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» взяло на себе обов`язок відшкодувати витрати при настанні страхового випадку, стосовно застрахованого майна, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] . 07.09.2018 року в [ADDRESS] сталася страхова подія - залиття квартири, що було застраховано у ПрАТ «СК «Провідна» згідно договору добровільного страхування майна №11/1179900/1052/18 від 16.08.18. За вказаною подією було складено Акт обстеження приміщення в [ADDRESS] у складі комісії: [PERSON] (майстер ПОЖ), [PERSON] (технік ПОЖ), [PERSON] (мешканка квартири). Відповідно до Акту, винною особою є власник кварт адресою [ADDRESS] , в я сантехніці (біде), що і призвело до затоплення кв. [ADDRESS] . Відповідно до довідки з єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно , власником об`єкта нерухомого майна, а саме квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] . Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку завданого від 26.09.2018 року №17/0918, розрахунку суми страхового відшкодування, страхового акту №2300238745 та умов Договору страхування, розмір страхового відшкодування склав 80 560,00 грн. (вісімдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень 00 коп.), яке ПрАТ «СК «Провідна» було сплачено за шкоду, завдану вигодонабувачу [PERSON] , що підтверджується платіжним дорученням №0043290 від 27.09.2018 004139 від 26.09.18. Згідно зі\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 2\~статті 78 ЦПК України\~зазначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 993 Цивільного кодексу України та ст. 27 ЗУ "Про страхування" до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Положеннями ч. 1 ст. 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга\~статті 1166 ЦК України). За ст. 1191 Цивільного кодексу України - особа яка завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи в розмірі виплаченого відшкодування. Отже, на підставі вищевикладеного, ПраТ «СК «Провідна» має право зворотної вимоги (регресу) до [PERSON] на суму 80\~560 грн. 00 коп. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1\~ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Як роз`яснено у п. 2постанови Пленуму Верховного Суду від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Положеннями ст. ст.319,\~321 ЦК України\~передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Статтею 322 ЦК України\~також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Суд також звертає увагу, що відповідно до Постанови Пленуму ВСУ №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу у кримінальних та цивільних справах» оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У раз незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів. Пунктом 1.13 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу де об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення. Аналізуючи вищевикладені норми, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі - за рахунок замовника, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Крім того, згідно зі ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів документів або від іншої участі і експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Як вбачається із матеріалів справи та клопотань експерта, будівельно-технічна експертиза неодноразово призначалась та не проводилась із причин не оплати її відповідачкою [PERSON] , як ініціаторкою такої експертизи. У зв`язку із чим та на підставі ст. 109 ЦПК України, суд вважає визнаними факти, для з`ясування яких призначалась експертиза. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався як на підставу своїх позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню кошти в розмірі 80\~560 грн. 00 коп. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору у розмірі 1\~921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Outcome: approved