Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати за ним право власності на квартиру загальною площею 42,1 кв.м., житловою площею 28,5 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті дружини [PERSON] , [INFO] померлої [INFO] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла його дружина, [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на кооперативну квартиру загальною площею 42,1 кв.м., житловою площею 28,5 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS] , що належала померлій як члену Житлово-будівельного кооперативу «Слово» (наразі - Кооператив власників приміщень «Слово»). [PERSON] набула права власності на вказану квартиру шляхом виплати всіх пайових внесків, що підтверджується довідкою № 84, виданою ЖБК «Слово» 29 січня 1992 року, про те, що [PERSON] була членом ЖБК «Слово» з січня 1965 року та сплатила повну вартість квартири, проте свідоцтва про право власності на квартиру за життя не одержала. [PERSON] , є спадкоємцем за заповітом [PERSON] . Однак, постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ляпунової Я.А. [PERSON] було відмовлено у посвідченні правочинів, у зв`язку з відсутністю оригіналів документів. При цьому, 27 серпня 2021 року адвокат Хмарук Наталія Іванівна звернулась до ЖБК «Слово» із адвокатським запитом з метою отримання оригіналу (дублікату) довідки № 84 від 29.01.1992р. 22 вересня 2021 року листом № 22/9-1 КВП «Слово» надало відповідь, в якому зазначило, що ЖБК «Слово» є зареєстрованим з 25 червня 1973 року. Квартири в будинку [ADDRESS] набережній придбались власниками на умовах кооперації та внесення членських внесків до повного викупу вартості житла, після чого кооператив видавав члену довідку на підтвердження набуття права власності. Разом з тим, з 1992 року (року видачі [PERSON] довідки № 84) і дотепер керівництво кооперативу неодноразово змінювалось і матеріали діловодства не збереглись. В результаті, станом на день звернення адвоката Хмарук Н.І., КВП «Слово» не володіє архівом за 1992 рік, а тому не має можливості видати дублікат довідки № 84 від 29 січня 1992 року на ім`я [PERSON] . 20 вересня 2021 року адвокат Хмарук Н.І. також звернулась з адвокатським запитом № 14 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» з проханням надати копію довідки № 84 від 29 січня 1992 року. 07 жовтня 2021 року листом № 062/14-13175 (И-2021) КП КМР «КМ БТІ» надало копію Довідки виданої ЖБК «Слово» на підставі якої була проведена реєстрація права власності на квартиру. 23 грудня 2021 року голова правління ЖБК «Слово» [PERSON] видала дублікат довідки № 84 від 29 січня 1992 року (зареєстрованим за № 23/12-1 від 23.12.2021) вже після того як нотаріусом було винесено Постанову про відмову у посвідченні правочинів. Відповідно для реалізації своїх спадкових справ, з урахуванням наведеного, позивач звернувся з даним позовом. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кооператив власників приміщень «Слово», про визнання права власності на спадкове майно, яку призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні та учасникам справи роз`яснено процесуальна права подати заяви по суті справи і встановлено відповідні строки. Копію ухвали суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та додатками до неї відповідачем та третьою особо було отримано 26 травня 2022 року, та 30 травня 2022 року, відповідно. Позивачем та його представником, шляхом направлення електронного листа, - 22 лютого 2022 року. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2022 року витребувано докази у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ляпунової Ярослави Анатоліївни. 02 серпня 2022 року до суду надійшли витребувані судом документи. Інших заяв по суті справи від сторін не надійшло. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2022 року закінчено підготовче провадження у цій цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті. Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву, у якій просила справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги підтримує. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін та третьої особи. Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, доходить наступного. Як убачається з матеріалів справи, 08 серпня 1973 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с.13). [PERSON] , [INFO] , за життя, 07 жовтня 2006 року, склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори, Гавриленко А.М., та зареєстрований в реєстрі за № 1у-2113, номер у Спадковому реєстрі: 40804851, за яким остання заповіла належну їй квартиру [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 11, 12). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] виданим Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 10). Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Таким чином, позивач, [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті його дружини, [PERSON] . В силу ч.ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За приписами ч. 1 ст. 1269, ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, у строк тривалістю шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , яка належала померлій на праві приватної власності (а.с. 91, 92). За приписами ч. 1 ст. 1269, ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, у строк тривалістю шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 09 червня 2021 року [PERSON] подав відповідну заяву, посвідчену Кирилюк О.Ю., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим № 935, про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилась після смерті його дружини, [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 15). 31 травня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляпуновою Я.А. було заведено спадкову справа № 6/2021 року до майна померлого [INFO] [PERSON] , номер у Спадковому реєстрі: 67738254 (а.с. 63-83). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , яка за даними реєстрових книг Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» була зареєстрована за померлою на праві власності на підставі довідки, виданої ЖБК «Слово» за № 84 від 29 січня 1992 року, зареєстрованого в Бюро 19 червня 1992 року, за реєстровим № 38/31024. Ляпуновою Я.А. , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, за результатом розгляду заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя та свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] , винесено постанову від 13 грудня 2021 року № 62/02-31 про відмову у посвідченні правочинів в зв`язку із відсутністю оригіналів документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно (а.с. 16-17). Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність» член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до правової позиції, що висловлена Верховним Судом України у п. 8 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок. Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. За матеріалами справи встановлено, що [PERSON] , відповідно до вимог ст. 1297 Цивільного кодексу України, звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ляпунової Я.А. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті дружини, [PERSON] , однак у видачі свідоцтва про право на спадщину останньому було відмовлено з посиланням на відсутність оригіналу правовстановлюючого, а саме: оригіналу довідки № 84 від 29 січня 1992 року. При цьому, головою правління ЖБК «Слово» [PERSON]. 23 грудня 2021 року було видано дублікат довідки № 84 від 29 січня 1992 року. За нормою ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 2 ст. 328 Цивільного кодексу України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Пунктом 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріуси наділені повноваженнями щодо вчинення нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно зі ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. За ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право власності на спадщину на нерухоме майно, тобто заміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язком, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (абз. 3 ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України). За ч.ч. 2, 3 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації. Пунктом 1.4 наказу Державного комітету України по житлово-комунальному господарству № 56 від 13.12.1995 року «Про затвердження Правил державної реєстрації об`єктів нерухомого майна, що знаходяться у власності юридичних та фізичних осіб» визначалося, що державну реєстрацію об`єктів нерухомого майна здійснюють державні підприємства - бюро технічної інвентаризації місцевих органів державної виконавчої влади на підставі відповідних правовстановлюючих документів, за рахунок коштів власників нерухомого майна. Таким чином, з викладеного вбачається, що до позивача, [PERSON] , після смерті дружини, [PERSON] , в порядку спадкування за заповітом, перейшло право власності на квартиру [ADDRESS] , яке він не має змоги оформити відповідно до вимог законодавства, у зв`язку з тим, що у останнього відсутній оригінал довідки № 84 від 29 січня 1992 року, при цьому наявний дублікат зазначеної довідки. В той же час право власності [PERSON] на вказану квартиру підтверджується матеріалами справи. Зазначене узгоджується із правовою позицією, яку висловив Пленум Верховного Суду України у п. 23 вказаної вище, де роз`яснюється, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд доходить висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог та задоволення позову [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кооператив власників приміщень «Слово», про визнання права власності на спадкове майно. На підставі викладеного,

Outcome: approved