Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, [PERSON] про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування будівельного паспорту та просила суд припинити право на початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, що розташована за адресою: [ADDRESS] , набуте на підставі поданого замовником [PERSON] та зареєстрованого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД051200826583 від 26.08.2020р.; скасувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки, кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, що розташована за адресою: [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради 11.08.2020р. № 01-07/308 замовнику [PERSON] . Причиною звернення до суду стало те, що [PERSON] на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,0637 га, кадастровий номер 5110137300:54:004:0030, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Власником суміжної земельної ділянки площею 0,053 га кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . Починаючи з червня 2020 року [PERSON] , на належній йому земельній ділянці проводяться будівельні роботи, які на момент подачі позовної заяви знаходилися на етапі завершення зведення першого поверху майбутнього житлового будинку. З початку будівництва (формування котловану під фундамент) позивачці стало зрозуміло, що зважаючи на вузьку, довгу форму земельної ділянки [PERSON] та форму виритого ним котловану, майбутня будівля буде розташована не інакше, як впритул до будинку [PERSON] . Таким чином, [PERSON] порушуються вимоги будівельного та протипожежного законодавства під час проведення будівництва на його земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . При цьому, Департаментом архітектури ОМР та Управлінням ДАБК ОМР при реєстрації та видачі [PERSON] дозвільних документів на проведення будівництва за адресою: [ADDRESS] , не перевірялися зазначені останнім дані у поданих документах та не проводилися будь-які експертизи. Водночас, судовим експертом встановлена невідповідність вимогам ДБН відстаней (в тому числі протипожежних) між будівлями [PERSON] та позивачки, які зазначені в спірному будівельному паспорті, та тих фактичних відстаней, виміри яких здійснено безпосередньо на об`єкті дослідження. Відповідні обставини стали підставою звернення до суду з даним позовом. Ознайомившись із текстом відзиву, позивачка не погодилась з обставинами, на які посилався у своєму відзиві на позовну заяву відповідач-3, [PERSON] , у зв`язку з чим представником [PERSON] адвокатом Іскрою С.Л. 08.11.2021 р. подано відповідь на відзив. Представник позивача в призначене судове засідання не з`явилася, однак надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позовні вимоги задовольнити. Представник Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в призначене судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи міститься письмовий відзив на позовну заяву, в якому заперечувалося проти задоволення позовних вимог, посилаючись при цьому на те що, позивач не вказує на порушення приписів законодавства відносно містобудівної документації та не посилається на порушення Управління під час реєстрації даного повідомлення, відтак, не вбачаються правові підстави щодо скасування повідомлення про початок будівельних робіт. При цьому законодавець покладає саме на замовника відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених ним у поданому повідомленні. Крім того зазначає, що належним відповідачем за вимогою про скасування реєстраційної декларації про готовність об`єкта до експлуатації є замовник будівництва (особа, на користь якої така декларація зареєстрована). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилися, проте в матеріалах справи міститься його письмовий відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні позову, посилаючи на те, що на підставі розробленого Проектно-консалтинговою компанією «Абрис-Груп» ескізу намірів забудови земельної ділянки та відповідної заяви, у зв`язку із чим Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради було видано будівельний паспорт забудови земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , від 11.08.2020р. № 01-07/308. У подальшому на підставі поданих ним документів, 26.08.2020р. Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами» за адресою: [ADDRESS] . Таким чином, всі будівельні роботи, які здійснюються та проводяться у встановленому законом порядку. Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, вислухавши пояснення представників сторін, суд прийшов до наступних висновків. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу. Згідно з ч. 1 ст.\~4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. З матеріалів справи вбачається, що позивачці, [PERSON] , на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,0637 га, кадастровий номер 5110137300:54:004:0030, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та будинок [ADDRESS] , зведений на вказаній земельній ділянці.(т.1 а.с.14-16,20) Власником земельної ділянки площею 0,053 га, кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , та є суміжною земельній ділянці позивачки, є відповідач-3, [PERSON] (т.1 а.с.31) 26.08.2020 р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано Повідомлення №\~ОД051200826583 на об`єкт «Будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами» за адресою: [ADDRESS] . (т.1 а.с.93-96) 24.06.2021 р. судовим експертом Рапачем К.В. виготовлено Висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи, за результатами проведення відповідної експертизи судовий експерт прийшов до висновку про невідповідність вимогам ДБН відстаней (в тому числі протипожежних) між будівлями, спорудами [PERSON] та [PERSON] , які зазначені в спірному будівельному паспорті, та тих фактичних відстаней, виміри яких здійснено безпосередньо на об`єкті дослідження. (том 1 а.с. 52-60) На підтвердження своїх заперечень [PERSON] , до суду надано Технічний звіт з обстеження об`єкту незавершеного будівництва індивідуального двоповерхового житлового будинку з прибудованим гаражем, який будується на земельній ділянці за кадастровим номером 5110137300:54:004:0035 за адресою: [ADDRESS] , виготовлений експертом з технічного обстеження будівель і споруд [PERSON] на замовлення [PERSON] , та копія листа Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТ ім. Ю.М. Білоконя» від 21.10.2019 р. (том 1 а.с. 114,121-149) Технічний звіт з обстеження об`єкту незавершеного будівництва індивідуального двоповерхового житлового будинку з прибудованим гаражем, який будується на земельній ділянці за кадастровим номером 5110137300:54:004:0035 за адресою: [ADDRESS] , виготовлений експертом з технічного обстеження будівель і споруд [PERSON] на замовлення [PERSON] , не приймається судом до увагу, з огляду на наступне. В процесі дослідження поданого [PERSON] технічного звіту, встановлено розбіжності щодо висновків технічного експерта та додатків фотофіксації до звіту, щодо відсутності вікон на боковій стіні сформованої забудови зі сторони земельної ділянки по [ADDRESS] . Крім того, суд критично ставиться до висновків технічного експерта щодо того, що на момент видачі будівельного паспорту та складання ескізу намірів забудови індивідуальний житловий будинок по [ADDRESS] був прийнятий ІІ ступеня вогнестійкості, та відстань між ним та об`єктом обстеження була закладена 6.47 м, оскільки в матеріалах справи наявні документальні підтвердження того, що індивідуальний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] відноситься до ІІІ ступеня вогнестійкості. Матеріали справи містять Висновок експерта № СЕ-19/116-21/9345-БТ від 15.09.2021 р., виготовлений Одеським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС, згідно з яким, об`єкт, що розташований за адресою: [ADDRESS] відноситься до ІІІ ступеня вогнестійкості; об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: [ADDRESS] відповідно до будівельного паспорту відноситься до ІІ ступеня вогнестійкості. Будівельний паспорт на об`єкт за адресою: [ADDRESS] , № 01-07/308 від 11.08.2020 р. разом з його невід`ємними додатками не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (будівельним, пожежним, санітарним), а саме ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій», встановлені невідповідності п. 10.8.8 та п. 15.2.2. Об`єкти (будівлі, споруда тощо) за адресою: [ADDRESS] , в межах можливої перевірки не відповідають будівельному паспорту № 01-07/308 від 11.08.2020 р. разом з його невід`ємними додатками, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (містобудівним, протипожежним, санітарно-гігієнічним). Визначити відповідність виконаних будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] , будівельному паспорту № 01-07/308 від 11.08.2020 р. разом з його невід`ємними додатками та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, в тому числі, будівельним, протипожежним та санітарним нормам не представляється можливим. (том 1 а.с. 193-212) Частинами 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд не вбачає підстав, передбачених статтею 106 ЦПК України для не прийняття висновку експерта до розгляду. Доказів, які б спростовували висновок експерта, згідно з яким, об`єкт, що розташований за адресою: [ADDRESS] відноситься до ІІІ ступеня вогнестійкості, відповідачами не надано. Крім того, в матеріалах справи знаходиться Звіт інспектування за вих. № 76-2021 від 03.08.2021 р., складений Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр оцінки відповідності «Технології безпеки» на замовлення позивача, [PERSON] , відповідно до якого, при проведенні вимірів встановлено, що відстань від об`єкта, який будується на земельній ділянці кадастровий номер 5110137300:45:004:0035 за адресою: [ADDRESS] до існуючого житлового будинку, який розташовано на земельній ділянці 5110137300:54:004:0030 за адресою: [ADDRESS] , становить 6,5 м. Беручи до уваги ІІІ ступінь вогнестійкості житлового будинку та гаражу [PERSON] відстань між її житловим будинком, гаражем до житлового будинку, який будується [PERSON] , повинна становити мінімум 8 м. В результаті проведеного дослідження встановленого, що будівництво на земельній ділянці 5110137300:54:004:0035, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] та належить на праві приватної власності [PERSON] , не відповідає вимогам нормативно-правових актів, а саме вимогам п. 6.1.39 та п. 15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019. Крім того, будівля проектованого гаражу є прибудованою до житлового будинку [ADDRESS] відповідно до даних будівельного паспорту на будівлю. Згідно проведених вимірів відстань від проектованого гаражу до наявної житлової будівлі складає 5,9 м, що є порушенням вимог п. 10.8.8 ДБН Б.2.2-12:2019. Відповідно до вимог таблиці 10.6 ДБН Б.2.2-12:2019 мінімальна відстань від наземних до житлових будинків повинна бути не менше 10 м. Будівля існуючого гаражу, розташована на земельній ділянці житлового будинку [ADDRESS] . Згідно проведених вимірів відстань від існуючого гаражу до житлової будівлі [ADDRESS] , що будується, складає 2,2 м, що є порушенням вимог п. 10.8.8. Відповідно до вимог таблиці 10.6 ДБН Б.2.2-12:2019 мінімальна відстань від наземних до житлових будинків повинна бути не менше 10 м. В результаті проведеного дослідження встановлено, що будівництво на земельній ділянці 5110137300:54:004:0035, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] та належить на праві приватної власності [PERSON] не відповідає вимогам нормативно-правових актів, а саме вимогам п. 10.8.8 ДБН Б.2.2-12:2019. (том 1 а.с. 188-192) Згідно з відповіді Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 23.09.2021 р. № 01-2/159-Д, на підставі наказу Управління № 01-13/204ДАБК від 06.07.2021 р. та звернення [PERSON] про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 25.06.2021 р. (вх. 01-10/208-ЗГ від 25.06.2021 р.), 18.08.2021 р. за адресою: [ADDRESS] , проведено захід державного архітектурно-будівельного контролю. За результатами перевірки складено акт проведення планового (позапланового) заходу держаного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 000362 від 18.08.2021 р., протокол про адміністративне правопорушення відповідно до частини 1 статті 96 КУпАП України, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 255/21 від 18.08.2021 р., з терміном його виконання. (том 1 а.с. 212-213) Крім того, суд окремо звернув увагу на те, що згідно з відповіддю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 21.09.2021 р. № 01-2/159-Д, що міститься в матеріалах справи, Управління звернуло увагу на те, що до Малиновського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] з позовом до Управління, Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, [PERSON] про припинення права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД051200826583 від 26.08.2020 р., справа № 521/10874/21, а тому, в Управління відсутні правові підстави для подання аналогічної позовної заяви. Представником позивача, адвокатом Іскрою С.Л., подано до суду Висновок додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 22-1/21 від 25.10.2021, виготовлений судовим експертом Рапачем К.В., перед яким були поставлені запитання: 1) на якій відстані від житлового будинку, гаражу та межі за адресою: [ADDRESS] (65) має знаходитись нова забудова за адресою: [ADDRESS] , щоб це відповідало будівельним та протипожежним нормам? 2) чи є технічна можливість проведення у відповідність до будівельних та протипожежних норм нової забудови за адресою: [ADDRESS] без зносу? Згідно з Висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи від 25.10.2021 р., при проведенні первинної експертизи, електронним лазерним далекоміром HILTI PD-4 здійснено виміри на місці та встановлено, що відстань від об`єкта який будується на земельній ділянці кадастровий номер 5110137300:54:004:0035 за адресою: [ADDRESS] до межі з земельною ділянкою 5110137300:54:004:0030 за адресою: [ADDRESS] становить 1.17-1.70 м. Відстань до існуючого житлового будинку за адресою: [ADDRESS] становить 6.47 м. Відповідаючи на поставлені питання, судовим експертом Рапачем К.В. враховуючи виконані виміри при проведені первинної експертизи, аналізуючи вимоги п. 6.1.39, п. 6.1.41, 10.8.8, п. 15.2.2 Державних будівельних норм ДБН Б.2.2-12:2019, зроблено висновок, що нова забудова за адресою: [ADDRESS] повинна знаходитися на наступних відстанях від домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (65): 3.0 м від межі; 8.0 м від житлового будинку та гаражу; 10.0 м відстань від в`їзду проектованого гаражу до вікна наявної житлової будівлі за адресою: [ADDRESS] . Крім того, беручи до уваги ІІІ ступень вогнестійкості житлового будинку та гаражу [PERSON] , відстань між її житловим будинком, гаражем до житлового будинку, який будується [PERSON] , повинна становити мінімум 8 м. Враховуючи наявність вікон в стінах обох житлових будинків, об`ємно-планувальні та конструктивні рішення одноповерхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , зменшення протипожежних відстаней не допустиме. Аналізуючи об`ємно-планувальні та конструктивні рішення нової забудови встановлено, що відсутня технічна можливість приведення у відповідність до будівельних та протипожежних норм нової будови за адресою: [ADDRESS] без зносу. (том 1 а.с. 214-220) Вказані обставини дають суду підстави вважати, що здійснені [PERSON] будівельні роботи та документи, на підставі яких вони здійснюються, не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі містобудування. Регулювання забудови територій здійснюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Даним законом, зокрема, визначено, що будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва. Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до\~ст.\~26\~Закону, забудова територій здійснюється\~шляхом розміщення\~об`єктів будівництва. Право\~на забудову\~земельної ділянки\~реалізується її\~власником або\~користувачем за\~умови використання\~земельної ділянки\~відповідно до\~вимог містобудівної\~документації. Проектування\~та будівництво\~об`єктів здійснюється\~власниками або\~користувачами земельних\~ділянок у\~такому порядку: 1)\~отримання замовником\~або проектувальником\~вихідних даних; 2)\~розроблення проектної\~документації та\~проведення у\~випадках,\~передбачених статтею\~31\~цього Закону,\~її експертизи; 3)\~затвердження проектної\~документації; 4)\~виконання підготовчих\~та будівельних\~робіт; 4-1)\~проведення контрольного\~геодезичного знімання\~закінчених будівництвом\~об`єктів (крім\~об`єктів,\~що за\~класом наслідків\~(відповідальності)\~належать до\~об`єктів з\~незначними наслідками\~(СС1))\~та здійснення\~їх технічної\~інвентаризації (крім\~об`єктів,\~перелік яких\~визначається центральним\~органом виконавчої\~влади,\~що забезпечує\~формування та\~реалізує державну\~політику у\~сфері будівництва,\~архітектури,\~містобудування); 5)\~прийняття в\~експлуатацію закінчених\~будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Відповідно до ч. 1 ст. 36 цього Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Статтею 27 Закону передбачено, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Так, будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Відповідно до п. 2.1. Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 р. № 103, будівельний паспорт видається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження заяви на видачу будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, до якої додається, зокрема схема намірів забудови земельної ділянки (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо), за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку. У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю. Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва; встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. До такого ж висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 30.03.2021 р. у справі № 1940/1891/18. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Згідно з ч. 9 та ч. 10 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. Згідно з п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Тобто, рішення суду, що набрало законної сили є самостійною підставою скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення. З огляду на те, що будівельний паспорт, виданий Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради 11.08.2020 р. № 01-07/308 замовнику [PERSON] , з порушенням законодавства України у галузі містобудування, суд вважає, що такий будівельний паспорт підлягає скасуванню разом із припиненням права на початок виконання будівельних робіт, що здійснюється на підставі такого будівельного паспорта та повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД051200826583 від 26.08.2020 р. Згідно з ч. 1 та 2 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц. Після вивчення\~матеріалів справи\~та дослідження\~нормативно-правових\~актів,\~суд вважає,\~що з\~огляду на\~те,\~що відповідно\~до положень\~нормативно-правових\~актів органи\~державного архітектурно-будівельного\~контролю позбавлені\~права скасовувати/припиняти\~дію дозвільних\~документів на\~підставі яких\~здійснюються підготовчі\~та/або\~будівельні роботи,\~позивач мала\~право звернутися\~до суду\~з вимогами,\~зокрема,\~щодо припинення\~права на\~початок виконання\~будівельних робіт,\~а також\~скасування будівельного\~паспорту. При розв`язанні спору, суд, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (рішення від 21.01.1999 р. у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», від 28.10.2010 р. у справі «Трофимчук проти України», від 09.12.1994 р. у справі «Хіро Балані проти Іспанії», від 01.07.2003 р. у справі «Суомінен проти Фінляндії», від 07.06.2008 р. у справі «Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії»), надав оцінку усім юридично значимим факторам, доводам сторін та обставинам справи; дослухався до усіх ясно і чітко сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін; вичерпно реалізував юридичні механізми з`ясування об`єктивної істини. Крім того, позивачкою оскаржуються повідомлення про початок будівельних робіт №ОД051200826583 від 26.08.2020 р. та будівельний паспорт, які є правовими актами індивідуальної дії. Такі правові акти породжують права й обов`язки тільки для третьої особи, якій їх адресовано. У зв`язку з цим, спір підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства, оскільки, справа направлена на захист цивільного права позивачки, на припинення порушення цивільних прав інших осіб, а також на припинення порушення норм цивільного законодавства України. Крім того, спір, що виник між сторонами, не підлягає розгляду в порядку іншого судочинства, зокрема, адміністративного, оскільки є приватноправовим, а не публічно-правовим, тому належить до юрисдикції загальних судів, та, враховуючи характер спору, суб`єктний склад правовідносин, предмет й підстави заявлених вимог має вирішуватись за правилами цивільного судочинства. Така правова позиція повністю узгоджується з висновками, викладеними постановах Верховного Суду від 16.07.2020 у справі №815/4504/16, від 13.11.2019 у справі №522/6794/15-а, від 15.07.2020 у справі №809/78/16. У вказаних постановах наголошено, що якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів. Верховний Суд у своїй постанові від 03.03.2021 р. у справі № 640/17474/20 прийшов до висновку про відсутність необхідності від відступлення правових висновків, викладених у вищевказаних постановах суду касаційної інстанції. Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне припинити право на початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, що розташована за адресою: [ADDRESS] , набуте на підставі поданого замовником [PERSON] та зареєстрованого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД051200826583 від 26.08.2020 р., та скасувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки, кадастровий номер 5110137300:54:004:0035, що розташована за адресою: [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради 11.08.2020 р. № 01-07/308 замовнику [PERSON] . Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до вимог\~ст. 5 Закону України "Про судовий збір", а тому судовий збір необхідно стягнути з відповідачів в дохід держави.

Outcome: approved