Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

10 серпня 2020 року [PERSON] звернувся до Ірпінського міського суду Київської області з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Обґрунтовуючи позов, позивач вказує, що 26.06.2020 об 17 год. 15 хв. було зафіксовано факт залиття його квартири [ADDRESS] , про що було складено відповідні акти. Зазначена квартира належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності Серії [NUMBER] від 27.08.2014, виданого реєстраційною службою Бучанського міського управління юстиції Київської області. Залиття квартири позивача трапилось внаслідок пориву водяного крану квартири [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності відповідачеві, про що зазначено в записі в державному реєстр, речових прав на нерухоме майно. Отже, за Актом про залиття, аварію № 1 від 01.07.2020 року (далі - Акт № 1), складеного комісією у складі Голови Правління ОСББ «ЖК «РІЧ ТАУН 2» Орлової Ж. І., слюсара-сантехніка [PERSON] , свідка [PERSON] , Позивача та члену правління ОСББ [PERSON] , визначено, що було спричинено залиття місць загального користування підлоги та сходових клітин з п`ятого по перший поверхи першого під`їзду в будинку [ADDRESS] . В Акті № 1 зазначено, що в день пориву крана для квартири відповідача вода перелилася через поріг квартири позивача, що спричинило пошкодження в коридорі. Комісією було виявлено пошкодження: замокли стіни з трьох боків, шпалери в місцях затоплення зіпсовані, частина шафи з МДФ підмокла, ламінований плінтус в коридорі деформувався, пошкодження штукатурки в місцях намокання нижньої зони стіни в коридорі. За результатами проведення огляду було виявлено, що вузли обліку води для квартир позивача та відповідача, а також квартири [ADDRESS] , встановлені не в шахті для інженерних мереж, а в окремо збудованому ящику на п`ятому поверсі біля квартири позивача. Таким чином, на переконання позивача, за Актом № 1 було зафіксовано причинно-наслідковий зв`язок затоплення квартири позивача із проблемами водяного крану квартири відповідача та рекомендовано відповідачеві усунути всі недоліки, пов`язані з даною проблемою затоплення для запобігання в подальшому аварійних ситуацій. Зауважень з боку відповідача до Акту № 1 надано не було. Тобто, залиття квартири позивача відбулось з крану який належить квартирі відповідача. У зв`язку із вищевикладеними обставинами також було складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення холодного водопостачання (або гарячого водопостачання) б/н від 03.07.2020 року комісією у складі виконавця послуг, фізичної особи підприємця, [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , Голови Правління ОСББ «ЖК «РІЧ ТАУН 2» Орлової Жанни Іванівни. У цьому Акті зазначено, що водомірний вузол розподілу системи водопостачання для квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , розташований на відгалуженні від стояка В1-3з встановленням вузлів обліку ХВП та запірної арматури. Відповідно до порядку обслуговування внутрішньо будинкових систем водопостачання, водовідведення затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 15 серпня 2018 року № 219 запірна арматура не належить до внутрішньо будинкової системи. Пунктом 5 Порядку визначено, що обслуговування системи теплопостачання, водопостачання, водовідведення в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками), до точки приєднання здійснюється власником внутрішньо будинкових мереж ОСББ «ЖК «РІЧ ТАУН 2». Таким чином, відповідальність за приєднання від точки водомірного вузлу несуть власники квартир. Із зазначеним Актом ознайомлені позивач, відповідач та власник квартири [ADDRESS] , що свідчить про повне розуміння і позивачем, і відповідачем, обставин та термінів, викладених в цьому Акті, а також їх погодження. Для розрахунку вартості матеріалів та робіт, необхідних для усунення ушкоджень конструктивних елементів та оздоблення, що виникли внаслідок залиття квартири (зокрема пошкоджено: вбудоване приміщення коридору та шафа з МДФ), позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] . Так, згідно Висновку про вартість майнового збитку суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] від 10.07.2020 року, вартість матеріалів та робіт з відновлення пошкодженого вбудованого приміщення коридору та шафи з МДФ становить 14 457,57 грн. (чотирнадцять тисяч чотириста п`ятдесят сім гривень 67 копійок). Позивачем було витрачено 800,00 грн. (вісімсот гривень 00 копійок) за послуги суб`єкта оціночної діяльності. Таким чином, розмір матеріальної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття його квартири, становить: 15 257,67 грн. (п`ятнадцять тисяч двісті п`ятдесят сім) гривень 67 копійок. Крім того, в результаті залиття квартири з вини відповідача, позивачу спричинено і моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивача, неможливості нормального користування ним, зокрема негативних емоціях та переживання з приводу пошкодження квартири водою, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Також, внаслідок залиття, була зіпсована відпустка та відмінено святкування дня народження позивача. Хвилювання та думки про те, як відновити свою квартиру тримають позивача у постійній нервовій та психологічній напрузі. Заподіяну моральну шкоду позивач оцінює в грошовому вимірі в розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень. Враховуючи викладене, позивач просить: стягнути із відповідача на користь позивача шкоду, заподіяну внаслідок залиття у розмірі 15 257 (п`ятнадцять тисяч двісті п`ятдесят сім) гривень 67 коп., 10\~000 (десять тисяч) гривень моральної шкоди та витрати на судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 коп. 25.11.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому представник відповідача вказує, що позивач визнає відповідачем [PERSON] , яка в свою чергу є власником квартири [ADDRESS] . Вищезгадана інформація не відповідає дійсності, оскільки згідно доказів наданих позивачем, а саме акт №1 від 01 липня 2020 року «Про залиття, аварію», затвердженою Головою правління ОСББ «ЖК «РІЧ ТАУН 2» та акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 03 липня 2020 року ФОП [PERSON] , прорив крану стався на п`ятому поверсі будинку [ADDRESS] , тобто за межами кв. [ADDRESS] , а не безпосередньо в квартирі. Відповідач зазначив, що вищезгаданий факт може підтвердити відповідними фотографіями, за таких умов вода залилась через поріг до кв. [ADDRESS] , а не з верху тому не зрозуміло яке саме відношення [PERSON] має до аварії і в який спосіб вона саме спричинила шкоду. Додатково просить звернути увагу на той факт на чиєму балансі знаходяться труби та запірна арматура і хто приймав в експлуатацію та обслуговує її. Згідно п. 2.3.6. «правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» - у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, в якому необхідно вказати наступні данні, що є причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС (або ХВП), є (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. № у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.). У зв`язку з чим, просить відмовити позивачу [PERSON] в задоволенні позову до неналежного відповідача [PERSON] та прийняття рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. 01 вересня 2020 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області відкрито провадження у даній справі. У судове засідання позивач не з`явився, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлялася належним чином, в тому числі оголошенням на сайті «Судова Влада України», Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири, загальною площею 38,7 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м, розташованої за адресою: [ADDRESS] (а.с.14-15). Крім того, судом встановлено, що [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] . За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до\~ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд виходить із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Даний висновок зроблено КЦС ВС у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Згідно вимог ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до частин четвертої та п`ятої\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За\~статтею 322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно приписів\~ст. 360 ЦК України\~співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Згідно зі\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Згідно Постанови № 303 від 10.03.2016 зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.04.2016 за № 499/28629 «Про затвердження Порядку формування тарифів та послуги централізованого водопостачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) п.п.1.3 внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або у разі її відсутності трійника (врізки) включно, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку). Відповідно до Порядку обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 15 серпня 2018 року № 219, точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Пунктом 5 Порядку визначено, що обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідно до акту № 1 про залиття, аварію № 1 від 01.07.2020, складеного комісією у складі: голови правління «ОСББ «ЖК «Річ Таун 2» Орлової Ж. І., слюсаря-сантехніка [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , члена правління [PERSON] , співвласника кв. [ADDRESS] [PERSON] , 26.06.2020 р. о 17-15 год. було зафіксовано факт пориву водяного крану для квартири [ADDRESS] , що спричинило залиття місць загального користування підлоги та сходових клітин з п`ятого по перший поверхи першого під`їзду, в буд.\~ [ADDRESS] день пориву крана для кв. [ADDRESS] вода залилася через поріг у передпокій квартири [ADDRESS] . При обстеженні приміщення квартири [ADDRESS] було виявлені пошкодження в коридорі: замокли стіни з трьох боків, шпалери в місцях затоплення зіпсовані частина шафи з МДФ підмокла, ламінований плінтус в коридорі деформувався, пошкодження штукатурки в місцях намокання нижньої зони стіни в коридорі. За результатами проведеного візуального огляду було виявлено наступне: вузли обліку води для квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , встановлені не в шахті для інженерних мереж та вузлів обліку води, а перенесені в окремо збудований на п`ятому поверсі ящик біля квартири [ADDRESS] . Рекомендовано: власнику приміщення квартири [ADDRESS] звернутися за експертною оцінкою нанесення матеріальної шкоди майну. Власнику приміщення квартири [ADDRESS] усунути всі недоліки пов`язані з даною проблемою затоплення для запобігання в подальшому аварійних ситуацій. Акт № 1 від 01 липня 2020 року був складений за зовнішнім оглядом. Відповідно до\~Акта про\~залиття,\~аварію,\~що трапилась\~на системі\~центрального опалення,\~гарячого водопостачання\~(або\~холодного водопостачання)\~від 03\~липня 2020\~року,\~складеного комісією\~у складі:\~ФОП [PERSON] \~виконавця послуг\~Дяченко Валерія\~Валерійовича -\~голови комісії,\~майстра технічної\~дільниці слюсаря-сантехніка\~Котюка Руслана\~Ярославовича,\~представників організації,\~яка відповідно\~до укладеної\~угоди обслуговує\~внутрішньобудинкові системи\~водопостачання та\~водовідведення ,\~та Голови\~правління ОСББ\~ ЖК\~"РІЧ\~ТАУН 2"»\~Орлової Жанни\~Іванівни.\~За зверненням\~Голови правління\~ОСББ ЖК\~"РІЧ\~ТАУН 2"\~до обслуговуючої\~компанії про\~проведення обстеження\~в будинку\~ [ADDRESS] ,\~відповідність системи\~водопостачання ХВП\~на житлові\~приміщення (квартир)\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] \~1-ого\~під`їзду.\~Склали цей\~акт про\~те,\~що в\~будинку [ADDRESS] відповідно\~до Робочого\~проекту системи\~водопостачання та\~каналізації будинку\~АР №\~007345\~ВК-4\~водопостачання та\~каналізація 2-8\~поверхів.\~Водомірний вузол\~розподілу системи\~водопостачання на\~житлові приміщення\~(квартир)\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] ,\~ [ADDRESS] розташований\~на відгалуженні\~від стояка\~В1-3\~з встановленням\~вузлів обліку\~ХВП та\~запірної арматури.\~Інших вузлів\~розподілу системи\~водопостачання на\~житлові приміщення\~(квартир)\~відповідно до\~Робочого проекту\~системи водопостачання\~та каналізації\~будинку АР\~№ 007345\~ВК-4\~не виявлено.\~Закон України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» ст.\~1\~:\~точка розподілу\~ місце\~передачі послуги\~від однієї\~особи до\~іншої,\~облаштоване засобами\~обліку та\~регулювання.\~Відповідно до\~Наказу №76\~«Про затвердження\~правил утримання\~жилих будинків\~і прибудинкових\~територій» від\~17.05.05\~Точкою розподілу\~зовнішніх і\~внутрішніх комунікацій\~(якщо\~інше не\~визначено договором).\~Згідно Правил\~надання послуг\~з централізованого\~опалення,\~постачання холодної\~та гарячої\~води і\~водовідведення та\~типового договору\~про надання\~послуг з\~централізованого опалення,\~постачання холодної\~та гарячої\~води і\~водовідведення,\~та Постанови\~№ 303\~від 10.03.2016\~зареєстрованою в\~Міністерстві юстиції\~України 04.04.2016\~за №\~499/28629\~«Про затвердження\~Порядку формування\~тарифів та послуги централізованого водопостачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) п.1 п.п.1.3 Внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалужені від стояка (тобто точка розбору - місив розташування водорозбірних кранів на приміщення). Відповідно до Порядку обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 15 серпня 2018 року № 219, точкою приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Пунктом 5 Порядку визначено, що обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками), до точки приєднання здійснюється власником внутрішньобудинкових мереж ОСББ «ЖК "Р/Ч ТАУН 2». Рекомендують відновити та встановити вузли обліку на житлові приміщення (квартир) [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , відповідно до Робочого проекту водопостачання та каналізації будинку № 2л (№6 від забудовника) АР № 007345 ВК-4 водопостачання та каналізація 2-8 поверхи. Тобто наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. З огляду\~на\~вищевикладене,\~суд\~приходить\~до переконання\~про\~доведеність\~того факту,\~що\~залиття\~квартири за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~сталося\~з\~вини власника\~квартири\~ [ADDRESS] , а саме [PERSON] . Позивач вказує на те, що внаслідок залиття квартири йому було заподіяно майнову шкоду в розмірі 15\~257, 67 гривні. Так, позивачем в обґрунтування розміру заподіяної шкоди до матеріалів справи було додано звіт про оцінку вартості матеріалів та робіт, необхідних для усунення ушкоджень оздоблення та рухомої речі (шафа), що виникли внаслідок залиття нерухомого майна, яким є приміщення квартири [ADDRESS] ., відповідно до якого ринкова (дійсна) вартість становить 14\~567 (чотирнадцять тисяч п`ятсот шістдесят сім) гривень 67 коп. Позивачем було витрачено 800,00 грн. (вісімсот гривень 00 копійок) за послуги суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до ч.ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судом приймаються зазначені вище докази на підтвердження розміру заподіяної шкоди внаслідок залиття квартири в розмірі 14\~567, 67 гривні. Згідно приписів\~ст. 79 ЦПК України\~достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини другої\~статті 13 ЦК України\~при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що позивачем [PERSON] підтверджено факт заподіяння йому майнової шкоди в розмірі\~ 14\~567 гривень 67 коп. Суд вважає, що оплата за послуги суб`єкта оціночної діяльності не відноситься до майнової шкоди, а є судовими витратами. Разом із тим, суд розглядає справу в межах позовних вимог, позивач просить стягнути 14 457, 67 грн. майнової шкоди, а тому підлягає задоволенню вимога позивача про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок залиття в розмірі 14 457 (чотирнадцять тисяч чотириста п`ятдесят сім) гривень 67 копійок. Відповідно до\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений у позовній заяві, вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд погоджується з доводами позивача, що внаслідок залиття квартири, належної позивачу на праві власності, він зазнав негативних емоцій та переживань з приводу пошкодження квартири водою, було порушено його звичайний спосіб життя, необхідно було докласти додаткові зусилля для його нормалізації. При визначенні розміру моральної шкоди яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача, то суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які він зазнав в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем моральна шкода в розмірі 10 000 грн. є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в частині розміру моральної шкоди у сумі 1500 грн. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що сукупністю всіх зібраних доказів позивачем доведено наявність та розмір завданої йому шкоди в розмірі 15 957 гривень 67 копійок в результаті залиття належної йому на праві власності квартири [ADDRESS] , протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останньої в її заподіянні. А тому, суд доходить висновку, що даний позов підлягає частковому задоволенню в частині стягнення з відповідача [PERSON] у якості відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 14\~457 гривень 67 копійок, заподіяної моральної шкоди в розмірі 1500 грн. Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п.3 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як видно із матеріалів справи, позивач [PERSON] при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 840 гривень 80 коп. Крім того, позивач зазнав витрат, пов`язаних із залученням суб`єкта оціночної діяльності в розмірі 800 гривень, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 15 від 24.07.2020. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність стягнення судових витрат із відповідача на користь позивача у розмірі, пропорційному розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial