Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому зазначав, що 25.11.2021 року [PERSON] , який працює на посаді машиніста електропоїзда виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» звернувся до комісії по трудових спорах даного виробничого підрозділу з заявою про вирішення індивідуального трудового спору. В заяві [PERSON] просив скасувати наказ № 19/д від 07.09.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно з яким він був притягнутий до відповідальності за порушення вимог п. 10.5 «Інструкції про порядок дій локомотивних бригад і працівників дистанцій електропостачання при пошкодженнях струмоприймачів, контактної мережі», № ЦТ-ЦЕ-0077; п. 11.1.8 «Методичних вказівок з організації дій працівників Товариства у нестандартних ситуаціях», затверджених протоколом правління АТ «Укрзалізниця», №Ц-56/14 від 18.02.2021 року; п.1.1 Наказу РПЧ-3, № 531 від 20.07.2021 року; п. 3 «Інструкції локомотивної бригади, № ЦТ-0106».Рішенням комісії по трудових спорах від 01.12.2021 року виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (за підписом голови КТС Тріщук В.В. та секретаря КТС Марченко Ю.В.) наказ № 19/д від 07.09.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності машиніста електропоїзда [PERSON] » скасований з підстав, передбачених ч. 2 ст. 41 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», ч. 2 ст. 252 КЗпП України з підстав відсутності згоди первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України на притягнення машиніста електропоїзда [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказав, що відповідачем - комісією по трудових спорах виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі за текстом КТС) при розгляді заяви працівника [PERSON] всупереч вимогам статей 223-230 КЗпП України були допущені чисельні процесуальні порушення. Зокрема, позивач вказує на те, що заява [PERSON] до КТС не була зареєстрована, як того вимагає ч. 3 ст. 225 КЗпП України; протокол засідання КТС від 01.12.2021 року та рішення КТС від 01.12.2021 року щодо скасування наказу № 19/д від 07.09.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності машиніста електропоїзда [PERSON] » належним чином не завірені печаткою комісії по трудових спорах, яка має бути обов`язково на таких документах з огляду на те, що відтніть печатки на документі виключає можливість ідентифікації особи (посадової особи), підпис якої є на документі. Також позивач з огляду на зміст протоколу засідання КТС від 01.12.2021 року та на зміст рішення КТС від 01.12.2021 року щодо причини прийняття такого рішення, вказує на те, що Первинна профспілкова організація Вільної профспілки залізничників України виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» не діє на даному підприємстві, оскільки відносини, що існують між АТ «Укрзалізниця» та трудовим колективом виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» врегульовані чинним колективним договором від 02.04.2015 року, укладеним трудовим колективом в особі «Профспілки залізничників і транспортних будівельників України Запорізького моторвагонного депо». [PERSON] не є членом виборного профспілкового органу, як-то зазначено в протоколі і рішенні КТС від 01.12.2021 р. Позивач, вважаючи, що оскаржуване рішення Комісії по трудових спорах від 01.12.2021 року є незаконним в силу вищевикладених порушень закону та процедури ухвалення таких рішень, просив суд скасувати рішення комісії по трудових спорах виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 01.12.2021 року про скасування наказу № 19/д від 07.09.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності машиніста електропоїзда [PERSON] ». Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15.02.2022 року дану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усуненні недоліків позовної заяви, а саме, оплати позивачем судового збору у розмірі 2481 грн. (а. с. 16-17). Дана ухвала була отримана представником позивача 21.04.2022 року та суду було надано оригінал платіжного доручення від 21.12.2021 року щодо оплати позивачем судового збору (а.с. 19-20). Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13.05.2022 року відкрито провадження у справі. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 10.06.2022 року (а. с. 23-24). 19.05.2022 року від представника позивача надійшло клопотання про доручення до справи письмових доказів, які позивачем було отримано на підставі запитів, проте із запізненням (а. с. 26- 54). Від відповідачів не надійшов відзив на позовну заяву. 10.06.2022 року від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи з огляду на встановлення на території Запорізької області воєнного стану. Також були надані додаткові документи щодо повноважень нового представника позивача (а. с. 59-64). 13.07.2022 року від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи з огляду на встановлення на території Запорізької області воєнного стану. Крім того, представник позивача зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а. с. 65-66). В судове засідання, яке відбулося 05.09.2022 року сторони не з`явилися. При цьому відповідачі повідомлялися про розгляд справи у визначеному ЦПК\~України, в судове засідання не з`явилися, відзив на позов не подали, будь-яких клопотань та заяв від відповідачів до суду не надходило. Відтак з урахуванням заяви позивача про відсутність заперечень проти ухвалення судом заочного рішення, суд постановив здійснити заочний розгляд справи на підставі наявних матеріалів, що відповідає положенням ч.4 ст.223, ч.1 ст.280 ЦПК України. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Під час ухвалення рішення суд у відповідності до вимог статті 264 ЦПК України повинен вирішити чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд вважає, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено,\~що відповідач\~ [PERSON] працює\~на посаді\~машиніста електропоїзда\~виробничого підрозділу\~«Запорізьке моторвагонне\~депо» регіональної\~філії «Придніпровська\~залізниця» Акціонерного\~товариства «Українська\~залізниця».\~Наказомструктурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» № 19/д від 07.09.2021 року [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності - за неналежне виконання трудових обов`язків та допущення транспортної події на підставі ст. 147 КЗпП України йому було оголошено догану. Як видно зі змісту даного наказу № 19/д, причиною для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності була подія, що відбулася 19.08.2021 року по станції Тащенак затримка електропоїзда № 6908/6910 сполученням Новоолексіївка-Мелітополь-Запоріжжя-2 (на якому він працював виконуючим обов`язки помічника машиніста) від графіка більше ніж на 1 годину в добу. Підставою для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності було порушення ним вимог п. 10.5 «Інструкції про порядок дій локомотивних бригад і працівників дистанцій електропостачання при пошкодженнях струмоприймачів, контактної мережі», № ЦТ-ЦЕ-0077; п. 11.1.8 «Методичних вказівок з організації дій працівників Товариства у нестандартних ситуаціях», затверджених протоколом правління АТ «Укрзалізниця», №Ц-56/14 від 18.02.2021 року; п.1.1 Наказу РПЧ-3, № 531 від 20.07.2021 року; п. 3 «Інструкції локомотивної бригади, № ЦТ-0106» (а. с. 35-36; 42-54). 21.09.2021 року та 04.11.2021 року [PERSON] , не погоджуючись з оголошенням йому догани, звернувся з відповідною заявою до начальника виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» Чернявського Є.І. про перегляд рішення щодо накладення дисциплінарного стягнення (а. с. 37). 11.11.2021 року машиністу [PERSON] було направлено листа, в якому за підписом начальника депо Чернявського Є.І. зазначалося, що його звернення розглянуто адміністрацією. Рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності залишено без змін (а. с. 38). Згодом [PERSON] звернувся з заявою до Комісії по трудових спорах (далі по тексту КТС) виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» з вимогою врегулювання індивідуального трудового спору, який виник внаслідок розбіжностей між ним та адміністрацією структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Відповідно до статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Статтею 148 КЗпП України встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно зі ст.\~\~149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У постанові Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) та постанові Верховного Суду від 23.01.2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що "ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків - для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24.07.2019 року у справі № 359/4316/17 (провадження № 61-25878св18) та від 30.03.2020 року у справі № 487/7807/18 (провадження № 61-15378св19). Згідно із ст.\~150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV Кодексу). Законодавством передбачено, що з метою урегулювання трудових спорів, що виникають на підприємствах, в установах та організаціях створюється комісія по трудових спорах. Порядок створення та організації роботи комісії по трудових спорах регламентовано ст.223-230 Кодексу законів про працю України. Статтею 223 КЗпП України передбачено, що комісія по трудових спорах обирається загальними зборами (конференцією) трудового колективу підприємства, установи, організації з числом працюючих не менш як 15 чоловік. Порядок обрання, чисельність, склад і строк повноважень комісії визначаються загальними зборами (конференцією) трудового колективу підприємства, установи, організації. При цьому кількість робітників у складі комісії по трудових спорах підприємства повинна бути не менше половини її складу. Комісія по трудових спорах обирає із свого складу голову, його заступників і секретаря комісії. За рішенням загальних зборів (конференції) трудового колективу підприємства, установи, організації можуть бути створені комісії по трудових спорах у цехах та інших аналогічних підрозділах. Ці комісії обираються колективами підрозділів і діють на тих же підставах, що й комісії по трудових спорах підприємств, установ, організацій. У комісіях по трудових спорах підрозділів можуть розглядатись трудові спори в межах повноважень цих підрозділів. Організаційно-технічне забезпечення комісії по трудових спорах (надання обладнаного приміщення, друкарської та іншої техніки, необхідної літератури, організація діловодства, облік та зберігання заяв працівників і справ, підготовка та видача копій рішень і т. ін.) здійснюється роботодавцем. Комісія по трудових спорах підприємства, установи, організації має печатку встановленого зразка. Відповідно до положень статті 224 КЗпП України комісія по трудових спорах є обов`язковим первинним органом з розгляду трудових спорів, що виникають на підприємствах, в установах, організаціях, за винятком спорів, зазначених у статтях 222,232 цього Кодексу. Трудовий спір підлягає розглядові в комісії по трудових спорах, якщо працівник самостійно або з участю профспілкової організації, що представляє його інтереси, не врегулював розбіжності при безпосередніх переговорах з власником або уповноваженим ним органом. Згідно зі статті 225 КЗпП України працівник може звернутися до комісії по трудових спорах у тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у спорах про виплату належної йому заробітної плати - без обмеження будь-яким строком. У разі пропуску з поважних причин установленого строку комісія по трудових спорах може його поновити. Заява працівника, що надійшла до комісії, підлягає обов`язковій реєстрації. Положеннями ст.\~226 КЗпП України передбачено, що комісія по трудових спорах зобов`язана розглянути трудовий спір у десятиденний строк з дня подання заяви. Спори повинні розглядатися у присутності працівника, який подав заяву, представників роботодавця. Розгляд спору за відсутності працівника допускається лише за його письмовою заявою. За бажанням працівника при розгляді спору від його імені може виступати представник профспілкового органу або за вибором працівника інша особа, в тому числі адвокат. Комісія по трудових спорах має право викликати на засідання свідків, доручати спеціалістам проведення технічних, бухгалтерських та інших перевірок, вимагати від роботодавця необхідні розрахунки та документи. Засідання комісії по трудових спорах вважається правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин обраних до її складу членів. На засіданні комісії ведеться протокол, який підписується головою або його заступником і секретарем. За змістом статті 227 КЗпП України комісія по трудових спорах приймає рішення більшістю голосів її членів, присутніх на засіданні. У рішенні зазначаються: повне найменування підприємства, установи, організації, прізвище, ім`я та по батькові працівника, який звернувся до комісії, або його представника, дата звернення до комісії і дата розгляду спору, суть спору, прізвища членів комісії, власника або представників уповноваженого ним органу, результати голосування і мотивоване рішення комісії. Копії рішення комісії у триденний строк вручаються працівникові, власникові або уповноваженому ним органу. Відповідно до\~положень статті\~228\~КЗпП України\~у разі\~незгоди з\~рішенням комісії\~по трудових\~спорах працівник\~чи власник\~або уповноважений\~ним орган\~можуть оскаржити\~її рішення\~до суду\~в десятиденний\~строк з\~дня вручення\~їм виписки\~з протоколу\~засідання комісії\~чи його\~копії.\~Пропуск вказаного\~строку не\~є підставою\~відмови у\~прийнятті заяви.\~Визнавши причини\~пропуску поважними,\~суд може\~поновити цей\~строк і\~розглянути спір\~по суті.\~В разі\~коли пропущений\~строк не\~буде поновлено,\~заява не\~розглядається,\~і залишається\~в силі\~рішення комісії\~по трудових\~спорах.. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. ч. 1, 5-7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи, копію заяви з відповідною відміткою про її обов`язкову реєстрацію у КТС відповідачем не надано, дата звернення [PERSON] 25.11.2021 року до КТС лише згадується у тексті Протоколу КТС № 7 від 01.12.2021 року. Суд позбавлений\~можливості дослідити\~доводи,\~викладені [PERSON] \~щодо наявності\~та характеру\~розбіжностей між\~ним та\~адміністрацією (а. с. 39). Зі змісту Протоколу КТС № 7 від 01.12.2021 року вбачається, що при розгляді заяви [PERSON] про врегулювання індивідуального трудового спору, який виник внаслідок розбіжностей між ним та адміністрацією структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» ця заява по суті (щодо розбіжностей між працівником та адміністрацією) не розглядалася. Фактично розгляд заяви обмежився посиланням члена КТС [PERSON] на положення частини 2 статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». При цьому в протоколі зазначено, що є заперечення голови ППО ВПЗУ (тобто, первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України) Артема Зубенко стосовно того, що профспілка, до складу виборного профспілкового органу якої належить заявник ( [PERSON] ), не давала згоду на притягнення його до дисциплінарної відповідальності (а. с. 39-40). У тексті оскаржуваного позивачем рішення комісії по трудових спорах від 01.12.2021 року виробничого підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (за підписом голови КТС Тріщук В.В. та секретаря КТС Марченко Ю.В.) наказ № 19/д від 07.09.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності машиніста електропоїзда [PERSON] » скасований. Мотивоване рішення комісії викладено наступним чином: «Відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» і частини другої статті 252 КЗпП України однією з гарантій можливості здійснення працівниками підприємства, установи, організації, обраних до складу виборної профспілкової організації, своїх повноважень, є заборона притягнення їх до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є» (а. с. 41). Дійсно, статтею 41 «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та ст.\~252 КЗпП України передбачено, що працівникам підприємств, установ або організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. Проте з матеріалів справи не вбачається, чи дійсно [PERSON] є членом виборного профспілкового органу первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України і чи має ця профспілкова організація первинну організацію у виробничому підрозділі «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Доказів на підтвердження таких обставин відповідачами не надано. За наведеного рішення комісії по трудових спорах від 01.12.2021 не можна визнати законним, мотивованим та обґрунтованим, а тому воно підлягає скасуванню. Відповідно до рекомендацій, викладених у п. 5 постанови № 9 Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», незалежно від того, працівником, власником або уповноваженим ним органом порушена справа, після вирішення спору в комісії по трудових спорах суд розглядає її в порядку позовного провадження як трудовий спір, що вирішувався в комісії по трудових спорах, тобто, як вимогу працівника до підприємства, установи, організації. Оскільки сторонами не надано беззаперечних доказів того, що [PERSON] є членом виборного профспілкового органу первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України, а також даних про те, що вказана профспілкова організація первинну організацію у виробничому підрозділі «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця», а також не надано відомостей про те, у чому саме полягали доводи працівника при зверненні до КПТ, суд, враховуючи принципи змагальності сторін і диспозитивної цивільного судочинства, позбавлений можливості вирішити трудовий спір між [PERSON] та роботодавцем, а тому єдиним можливим рішенням за наслідками судового розгляду цивільної справи, є скасування рішення комісії по трудовим спорам.

Outcome: approved