Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-13 00:00:00

17 липня 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Зимнівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її матір [PERSON] . Оскільки заповіту на належне їй майно вона не залишила, то після її смерті відкрилася спадщина за законом на належне їй майно, зокрема і на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,88 га, яка знаходиться на території Льотничівської сільської ради Володимирського району Волинської області (копія державного акту на право власності на землю серії ІІ-ВЛ № 013391). Зазначає, що вона у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки перебувала тривалий час на роботі за кордоном, а саме у м. Ліда Республіки Білорусь. Вважає цю причину пропуску шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини поважною. У зв`язку із наведеним вона вимушена звернутись до суду і просить встановити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, подала суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила розгляд справи проводити у її відсутності. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, від сільського голови Зимнівської сільської ради Володимир-Волинського району Католика В.А. надійшла письмова заява, згідно якої заявлені позовні вимоги визнав у повному обсязі, просить суд розгляд справи проводити у відсутності їх представника. \~ \~ \~ \~Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого\~ст. 206 цього Кодексу. Згідно\~ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України\~ позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272\~ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно наявної у справі копії державного акту на право власності на землю серії ІІ-ВЛ № 013391, [PERSON] належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,88 га, яка знаходиться на території Льотничівської сільської ради Володимирського району Волинської області. [INFO] [PERSON] померла, що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Внаслідок смерті останньої відкрилась спадщина за законом на належне їй майно. У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Позивачка [PERSON] належить до спадкоємців першої черги за законом, оскільки є донькою [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження позивачки та свідоцтвом про одруження. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачкою письмових пояснень вбачається, що після смерті матері [PERSON] вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що перебувала на роботі за межами України. Також дана обставина підтверджується письмовими поясненнями [PERSON] та [PERSON] . Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем, можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача [PERSON] та встановлює їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved