Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі») звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРРЕЕ із врахуванням інфляційних витрат та 3 % річних у розмірі 31029 гривень 29 копійок та судові витрати в розмірі 2481 гривня 00 копійок. В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що технічною перевіркою 06 серпня 2021 року, проведеною по квартирі [ADDRESS] , було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення до електричної мережі та споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів з позивачем. Електроенергія, що споживається не оплачується. За підсумками перевірки складено акт № К 045858.Зважаючи на відсутність у відповідача договорів про надання йому послуг з розподілу електричної енергії та про постачання йому електричної енергії, згідно п. 8.4.2.6 ПРРЕЕ та у відповідності до п. 8.4.13 ПРРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 25\~863 гривні 65 копійок. Копію протоколу засідання комісії, разом з розрахунком вартості необлікованої електроенергії направлено відповідачу 07 жовтня 2021 року поштовим відправленням № 0600010722257. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до частини 8 статті 279\~ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174\~ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Представник позивача [PERSON] надав заяву про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити. Відповідач [PERSON] надав заяву про розгляд справи без його участі, позов про стягнення заборгованості визнав у повному обсязі. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною 8 статті 178, статтею 181 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Згідно з вимогами частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 ЦПК України. Відповідно до вимог частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 06 серпня 2021 року працівниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час технічної перевірки, проведеної в квартирі [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил Роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення та споживання електричної енергії споживачем без укладання відповідних договорів з ОСР; електрична енергія, що споживається, споживачем не оплачується; під час КО виявити самовільне підключення є можливим. В результаті виявленого порушення 06 серпня 2021 року працівниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» складено Акт про порушення ПРРЕЕ № К 045858 (а.с.8), в якому зафіксовано схему порушення, встановлено перерізи проводів самовільного підключення та електропроводки будинку, зафіксовано наявну напругу на проводах самовільного підключення. Акт був складений в присутності власника квартири [PERSON] . При складанні акту № К 045858 від 06 серпня 2021 року [PERSON] роз`яснено його право підписати акт із своїми зауваженнями, про що зроблено відповідні відмітку в акті. В зауваженнях до складання акту про порушення [PERSON] зазначив, що договір не зміг заключити у зв`язку із сімейними обставинами, поставив підпис в стрічці акту про порушення «З актом порушення ознайомлений Споживач або уповноважена ним особа». 06 серпня 2021 року комісією ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», відповідно до Протоколу № 156 засідання комісії по розгляду акту № К 045858 від 06 серпня 2021 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача, розглянуто вказаний акт про порушення та встановлено такі обставини: «самовільне підключення та споживання електричної енергії споживачем без укладання відповідних договорів з ОСР; електрична енергія, що споживається, споживачем не оплачується» (а.с.9). Відповідно до вказаного протоколу комісією прийнято рішення про те, що акт підлягає розрахунку згідно п. 4.4.13 ПРРЕЕ: обсяг електричної енергії необлікованої внаслідок порушення цих правил становить 7169 кВт.год. За період 181 дня з 06 лютого 2021 року по 05 серпня 2021 року по тарифам, що діяли протягом періоду порушення. При обрахунку періоду днів самовільного підключення комісією енергопостачальника обраховано за 6 календарних місяців до дня виявлення порушення, встановлено: початок періоду з 06 лютого 2021 року по день усунення порушення 05 серпня 2021 року. Відповідно до Розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем [PERSON] Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , за період з 06 лютого 2021 року по 05 серпня 2021 року, було донараховано вартість не облікованої електроенергії в розмірі 25863 гривні 65 копійок з ПДВ (а.с.10). 07 жовтня 2021 року поштовим відправленням № 0600010722257 позивачем було надіслано на адресу [PERSON] копію протоколу засідання комісії, разом з розрахунком вартості необлікованої електроенергії. Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальником регулюються Законом України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року №1875-IV, Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року було затверджено «Правила роздрібного ринку електричної енергії» (далі ПРЕЕ). Частиною 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачені обов`язки та відповідальність споживачів енергії, зокрема: додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії згідно із законодавством України. Частиною 1 статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Пунктом 8.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, у тому числі порушення правил користування електричної енергії. Незважаючи на те, що договір про постачання електричної енергії між відповідачем та позивачем не укладено, прилад обліку позивачем не встановлювався, постачання електричної енергії не відбувалося, але відповідач самовільно користувався електричною та не оплачував її за адресою, де було виявлено порушення ПКЕЕН, обґрунтованим є звернення до суду на підставі статей 1212, 1213 ЦК України. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України у справі № 3-38гс11 від 16 травня 2011 року, у справі № 6-122цс14 від 24 вересня 2014 року, де вказано, що при встановленні судами факту неперебування сторін у договірних відносинах обґрунтованим є позов про стягнення з відповідача вартості недорахованої електричної енергії відповідно на підставі статей 1212, 1213 ЦК України. Відповідно до вимог частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Частиною 2 статті 1213 ЦК України передбачено, що у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Оцінюючи належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи, що відповідач самовільно підключився та користувався електроенергією, внаслідок чого було нараховано збитки, про що також не заперечує відповідач, а тому суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Щодо стягнення з відповідача суми трьох відсотків річних за невиконання зобов`язання в частині своєчасної оплати вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 25863 гривні 65 копійок та суми інфляційних витрат в розмірі 4685 гривень 21 копійок, суд зазначає наступне. Згідно частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлено договором або законом. Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Отже, з наведених норм права вбачається, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до вимог частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги суд задовольняє в повному обсязі, то відповідно до вимог статті 141 ЦПК України останній в повному обсязі підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 2481 гривні 00 копійок. На підставі викладеного та

Outcome: approved