Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-07 00:00:00

Хмельницька міська рада звернулася з позовом до [PERSON] та після зміни предмету позову просить стягнути з відповідачки безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за земельну ділянку по [ADDRESS] в розмірі 25\~234,86 грн.. [PERSON] звернулася із зустрічним позовом до Хмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення, визнання незаконними та протиправними дії. Представник позивача за первісним позовом в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просить позов задовольнити проти задоволення зустрічного позову заперечила. Представники відповідача за первісним позовом в судовому засіданні проти задоволення позову заперечили, зустрічний позов просив задоволити. Представник третьої особи проти задоволення первісного позову заперечив, а зустрічний позов підтримав та просив задоволити в повному обсязі. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню, а зустрічний позов таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] з 28.05.2010 року є власником нежилого приміщення, речового ринку з комплексом капітальних споруд (громадського туалету та КНС) по [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №106220063 від 05.12.2017 року. 18.05.2006 року рішенням шостої сесії Хмельницької міської ради №61 Про погодження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки було здійснено поділ земельної ділянки по [ADDRESS] та виділено окремо земельні ділянки площею 248\~кв.м та площею 465 кв.м. на яких знаходиться нерухоме майно відповідача. Після здійснення поділу земельної ділянки по [ADDRESS] [PERSON] не зверталась до міської ради із заявою щодо надання в оренду земельних ділянок, на яких знаходиться майно, яке належить їй на праві приватної власності. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно статті 80 Земельного кодексу країни (далі ЗК України), є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні. Статтями 125, 126 ЗК України передбачено, що право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Відповідно до статті 39 ЗК України та Закону України Про оренду землі право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, укладеним та зареєстрованим відповідно до закону. Статтею 206 ЗК України визначено, що використання землі в Україні є платним. Відповідно до пп. 14.1.147 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Пунктом 14.1.136 п.14.1 ПК України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Відповідно до п.286.1. ст. 286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру. Відповідно до частини 2 статті 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Таким чином, право на земельну ділянку в набувача будинку, будівлі або споруди виникає з моменту набуття права на будинок, будівлю або споруду незалежно від будь-яких подальших дій набувача щодо оформлення права на земельну ділянку. Таке оформлення може мати місце в подальшому, в тому числі шляхом підписання відповідного договору оренди. Після здійснення поділу земельної ділянки по [ADDRESS] , [PERSON] , до даного часу договір оренди вказаної земельної ділянки не уклала, плати за користування землею не сплачувала, хоча земельна ділянка використовується нею і до теперішнього часу для обслуговування вказаного об`єкту нерухомого майна. Вказане підтверджується Актом обстеження земельної ділянки від, 15.06.2017, складеного представниками управління земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів. За результатами обстеження земельних ділянок по [ADDRESS] комісією встановлено, що земельні ділянки площею 465 кв.м. та 248 кв.м. використовується для обслуговування майна [PERSON] , у зв`язку з чим і розмір збитків обраховується на всю площу даних земельних ділянок -713 кв.м.. Згідно зі статтею 211 ЗК України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за самовільне зайняття земельних ділянок. Статтею 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного\~права (реальні\~збитки);\~доходи,\~які особа\~могла б\~реально одержати\~за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За приписами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в явному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Земельний кодекс України та інші нормативно-правові акти у галузі земельних відносин є спеціальними до правовідносин щодо відшкодування збитків землевласникам та землекористувачам, у тому числі у вигляді неодержаних ними доходів. Згідно із частиною другою статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок додержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки (пункт д частини 1 статті 156 ЗК України). Стаття 157 ЗК України встановлює, що відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів або погіршує якість земель, розташованих у зоні їх впливу, в тому числі внаслідок хімічного і радіоактивного забруднення території, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами і стічними водами. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі",і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України. З аналізу наведених норм вбачається, що користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів позбавляє орендодавця права одержати дохід у вигляді орендної плати за землю, який він міг би отримувати, якби його право не було порушено. Аналогічна позиція викладена у Постанові № 7 Пленуму Верховного суду України від 16.04.2004 Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ та у постанові Верховного суду України від 14.09.2016 № 703/5377/14-ц у справі №6-2588 цс15, якими встановлено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його права, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою. 19 квітня 1993 року постановою Кабінету Міністрів України № 284 затверджено Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам. Відповідно до пункту 1 Порядку власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельних ділянок або приведенням їх у непридатний для використання стан та неодержанням доходів у зв`язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок. Пункт 2\~Порядку закріплює,\~що розміри\~збитків визначаються\~комісіями,\~створеними Київською\~та Севастопольською\~міськими,\~районними державними\~адміністраціями,\~виконавчими комітетами\~міських (міст\~обласного значення)\~рад.\~До складу\~комісій включаються\~представники Київської,\~Севастопольської міських,\~районних державних\~адміністрацій,\~виконавчих комітетів\~міських (міст\~обласного значення)\~рад (голови\~комісій),\~власники землі\~або землекористувачі\~(орендарі),\~яким заподіяні\~збитки,\~представники підприємств,\~установ,\~організацій та\~громадяни,\~які будуть\~їх відшкодовувати,\~представники територіальних\~органів Держгеокадастру,\~Держекоінспекції,\~фінансових органів,\~органів у\~справах містобудування\~і архітектури\~та виконавчих\~комітетів сільських,\~селищних,\~міськихміст районного значення) рад, на території яких знаходяться земельні ділянки. Результати роботи комісій оформляються відповідними актами, що затверджуються органами, які створили ці комісії. Відповідно до пункту 3 Порядку відшкодуванню підлягають інші збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обгрунтовані (неодержаний доход це доход, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок і вилучення (викупу) або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян). Пункт 4 Порядку визначає, що розміри збитків визначаються в повному обсязі відповідно до реальної вартості майна на момент заподіяння збитків, проведених витрат на поліпшення якості земель (з урахуванням ринкової або відновної вартості). Збитки відшкодовуються власникам землі і землекористувачам, у тому числі орендарям, підприємствами, установами, організаціями та громадянами, що їх заподіяли, за Рахунок власних коштів не пізніше ніж протягом одного місяця після затвердження актів комісій, а у разі вилучення (викупу) земельних ділянок - після прийняття відповідною радою рішення про вилучення (викуп) земельних ділянок у період до державної реєстрації підприємством, установою, організацією або громадянином речового права на земельну ділянку у порядку, встановленому Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Рішенням виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 606 від 06.09.2017 року затверджено акт визначення розміру збитків за фактичне використання [PERSON] земельної ділянки без правовстановлюючих документів від 17.07.2017 року. Згідно вказаного акту, територіальній громаді міста Хмельницького внаслідок використання земельної ділянки площею 0,0713 га по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів за період з 01.06.2016 року по 01.06.2017 року, заподіяно збитки в розмірі 25 234,86 грн. Статтею 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Аналогічна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 по справі №629/4628/16-ц, Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11,2018 по справі №922/3412/17, відповідно до яких вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Крім цього, даними рішеннями судів визначено, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів позбавляє орендодавця права одержати дохід у вигляді орендної плати за землю, який він міг би отримувати, якби його право не було порушено. Відповідач своєю протиправною поведінкою, яка виразилася у використанні земельної ділянки без правовстановлюючих документів, позбавив власника земельної ділянки права отримувати дохід в розмірі орендної плати, внаслідок чого до місцевого бюджету не надійшли кошти за користування земельною ділянкою. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі ч.1 ст.1212 ЦК України. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом є обґрунтованими, підтверджені належним розрахунком та підлягають до задоволення. Відмовляючи в задоволенні зустрічного позову, суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 12 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державний реєстр прав містить записи про зареєстровані речові права на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав, відомості та електронні копії документів, поданих у паперовій формі, або документи в електронній формі, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав у процесі проведення таких реєстраційних дій. Відомості Державного реєстру прав вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою, доки їх не скасовано у порядку, передбаченому цим Законом. Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зареєстрованих у Державному реєстрі прав, вчиняються на підставі відомостей, що містяться в цьому реєстрі. Таким чином,\~всі відомості\~зазначені стосовно\~права власності\~ [PERSON] лише\~на приміщення,\~речового ринку\~з комплексом\~капітальних споруд\~по [ADDRESS] \~площею 286,6\~кв.м.\~є достовірними\~і нарахування коштів за користування земельною ділянкою по [ADDRESS] Хмельницькою міською радою було здійснено правильно. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права І власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад, передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності тощо. Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно статті 80 Земельного кодексу України, є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні. Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності. Статтею 206 ЗК України визначено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Відповідно до пп. 14.1.147 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Пунктом 14.1.136\~п.14.1\~ПК України\~визначено,\~що орендна\~плата за\~земельні ділянки\~державної і\~комунальної власності\~-\~обов`язковий\~платіж,\~який орендар\~вносить орендодавцеві\~за користування\~земельною ділянкою.\~Відповідно до\~п.286.1.\~ст.\~286\~ПК України\~підставою для\~нарахування земельного\~податку є\~дані державного\~земельногокадастру. Відповідно до\~статті 39\~ЗК України\~та Закону\~України Про\~оренду землі\~правооренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, укладеним та зареєстрованим відповідно до закону. Відповідно до\~частини 2\~статті 120\~ЗК України\~якщо жилий\~будинок,\~будівля або\~споруда розміщені\~на земельній\~ділянці,\~що перебуває\~у користуванні,\~то в\~разі набути,\~права власності\~на ці\~об`єкти до\~набувача переходить право користування земельною [PERSON] , на яких вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього право на земельну ділянку в набувача будинку, будівлі або споруди виникає з моменту набуття права на будинок, будівлю або споруду незалежно від будь-яких подальших дій набувача щодо оформлення права на земельну ділянку. Водночас,\~реєстрація права\~власності на\~об`єкт\~нерухомості не\~тягне за\~собою безумовного переходу права власності на земельну ділянку під об`єктом нерухомості, а вимагає в цьому випадку окремого договірно-правового регулювання шляхом укладання відповідних цивільно-правових угод між власником земельної ділянки і власником споруди в установленому порядку, тобто договорів оренди. Враховуючи наведене, з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею. Статтями 125, 126 ЗК України передбачено, що право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. [PERSON] правомірно володіє\~лише нежитловими\~приміщеннями площею\~286,6\~кв.м.\~по [ADDRESS] .\~Правовстановлюючих документів\~на земельну\~ділянку [PERSON] не отримала,\~жодних прав\~щодо вказаної\~земельної ділянки\~за [PERSON] не зареєстровано. Статтею 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення глави 83 ЦК України застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Згідно статті 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. З моменту оформлення права власності на нерухоме майно [PERSON] права на землю не оформила, користується земельною ділянкою по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів до теперішнього часу для обслуговування вищевказаного нерухомого майн, плату за користування даною земельною не вносить. Внаслідок цього територіальна громада міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради була позбавлена можливості отримати дохід у розмірі 25 234,86 грн. від здачі земельної ділянки в оренду в період з 01.06.2016 року до 01.06.2017 року. Враховуючи вищевикладене, Хмельницька міська рада як власник земельної ділянки по [ADDRESS] має право на отримання плати за користування земельною ділянкою і незаконних дій у намаганні міської ради стягнути безпідставно збережені кошти не вбачається. Щодо тверджень позивача за зустрічним позовом про те, що міська рада у незаконний спосіб здійснила поділ земельної ділянки по [ADDRESS] та виділила земельні ділянки площею 248 кв.м. 465 кв.м., враховується наступне. Земельна ділянка по [ADDRESS] належить територіальній громаді міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради. Хмельницькою міською радою як власником земельної ділянки, в межах чинного законодавства прийнято рішення №48 від 27.01.2016 року,\~яким Хмельницька\~міська рада\~надала дозвіл\~управлінню земельних\~ресурсів та\~земельної реформи\~департаменту архітектури,\~містобудування та\~земельних ресурсів\~на поділ земельної ділянки площею 55657 кв.м. кадастровий номер 6810100000:10:001:0057 по [ADDRESS] на земельні ділянки площею 10987 кв.м., 671 кв.м., 14605 кв.м., 1681 кв.м., 248 кв.м. та 465 кв.м. Законність рішення про здійснення поділу встановлено рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 27.07.2016 по справі №686/6668/16-ц за позовом [PERSON] до Хмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення, визнання договору оренди земельних ділянок поновленими та зобов`язання вчинити певні дії. 30.09.2015 року [PERSON] звернулася до Хмельницької міської ради із клопотанням про надання їй в оренду земельної ділянки по [ADDRESS] у зв`язку із і купівлею єдиного майнового комплексу по [ADDRESS] . 27.01.2016 четвертою сесією Хмельницької міської ради було прийнято рішення №45 Про розгляд звернення [PERSON] , яким було відмовлено [PERSON] в наданні в оренду земельної ділянки по [ADDRESS] загальною площею 57036 кв.м., в т.ч. ділянки №1 площею 1379 кв.м., кадастровий номер 6810100000:10:001:0058 та ділянки № [NUMBER] площею 55657 кв.м., кадастровий номер 6810100000:10:001:0057 для обслуговування єдиного майнового комплексу, право на який набуто [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 15.09.2015 року. Підставою у відмові в передачі земельної ділянки є незаконність набуття [PERSON] єдиного майнового комплексу по [ADDRESS] та взагалі відсутність такого об`єкту як єдиного майнового комплексу, що встановлено рішеннями судів. Отже, [PERSON] не набула право власності у встановленому законом порядку на майновий комплекс, який розташований на земельній [ADDRESS] . Відтак, Хмельницька міська рада не мала права здійснювати передачу земельної, ділянки [PERSON] для обслуговування єдиного майнового комплексу по [ADDRESS] . Законність рішення міської ради №45 від 27.01.2016 встановлено рішенням Хмельницького міськрайонного суду по справі №686/6014/16-ц за позовом [PERSON] до Хмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Хмельницької міської ради. В задоволенні позову [PERSON] було відмовлено, та рішення міської ради №45 Про розгляд звернення [PERSON] визнано таким, що прийнято відповідно до вимог чинного законодавства. Стосовно незаконності рішення міської ради №20 від 15.12.2010 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Хмельницького враховується наступне. Відповідно до ч. 10 ст. 59 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку. Відповідно до ст. 5 ЗУ Про оцінку земель для визначення розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності необхідна нормативна грошова оцінка. Відповідно до ст. 20 ЗУ Про оцінку земель та вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, УААН від 27.01.2006 №18/15/21/11 за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані обставини спонукали Хмельницьку міську раду укласти договір із відповідною ліцензійною організацією - Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст Діпромісто укласти договір на створення (передачу) проектно- , вишукувальної продукції, в результаті якого була виготовлена технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Хмельницького 2009 року. Відповідно до ст. 21 ЗУ Про оцінку земель технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу підлягають державній експертизі відповідно до закону. Порядок проведення державної експертизи визначений ЗУ Про державну експертизу землевпорядної документації та Методикою проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженою наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 3 грудня 2004 року N 391. Відповідно до ст. 9 ЗУ Про державну експертизу землевпорядної документації обов`язковій державній експертизі підлягають: технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу. Відповідно до ст. 22 ЗУ Про державну експертизу землевпорядної документації до повноважень центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів у сфері державної експертизи належать: організація та проведення державної експертизи відповідно до закону. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 19.03.2008 №224 Про затвердження Положення про Державний комітет України із земельних ресурсів (який діяв станом на 2009 рік) Державний комітет із земельних ресурсів (Держкомзем) є центральним органом виконавчої\~влади з\~питань земельних\~ресурсів,\~діяльність якого\~спрямовується ікоординується Кабінетом Міністрів України. \~ \~ \~ \~ На підставі вищевказаного\~законодавства Державним\~комітетом України\~із земельних\~курсів було\~проведено державну\~експертизу технічної\~документації з\~нормативної грошової\~оцінки земель міста Хмельницького 2009 року. Відповідно до ст. 35 ЗУ Про державну експертизу землевпорядної документації результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Висновки державної експертизи повинні містити оцінку допустимості та можливості прийняття рішення щодо об`єкта державної експертизи і враховувати соціально-економічні наслідки. Якщо об`єкт державної експертизи підготовлений згідно з вимогами законодавства, встановленими стандартами, нормами і правилами, то він позитивно оцінюється та погоджується. У разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією. У разі якщо об`єкт державної експертизи не повною мірою відповідає вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, він повертається на доопрацювання. При цьому вказуються конкретні вимоги, відповідно до яких необхідно внести зміни і доповнення до об`єкта державної експертизи. Об`єкт державної експертизи, який не відповідає вимогам законодавства. встановленим стандартам, нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується. Негативна оцінка об`єкта державної експертизи повинна бути всебічно обґрунтована і відповідно до вимог законодавства, встановлених стандартів, норм і правил. Висновки державної\~експертизи після\~їх затвердження\~спеціально уповноваженим\~органом виконавчої\~влади у\~сфері державної\~експертизи є\~обов`язковими для прийняття до розгляду замовником і врахування при прийнятті відповідного рішення щодо об`єктів державної експертизи. Відповідно до Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 3 грудня 2004 року N391 підготовлені висновки державної експертизи повинні зводитись до трьох можливих варіантів: землевпорядна документація в цілому відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (у разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок); землевпорядна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання; землевпорядна документація, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується. Висновки державної експертизи землевпорядної документації після їх підпису експертами, керівником експертного підрозділу та затвердження керівництвом Держкомзему України, Держкомзему АР Крим, обласних, Київського і Севастопольського міських головних управлінь земельних ресурсів, скріплені гербовою печаткою, є обов`язковими для прийняття до розгляду замовником. Усунення зауважень та внесення виправлень, виявлених в результаті державної експертизи, здійснюють розробники землевпорядної документації та інші суб`єкти, що допустили порушення вимог чинного законодавства України, встановлених норм і правил при підготовці об`єкта державної експертизи або його окремих складових частин. У висновку Державного комітету України із земельних ресурсів від 06.10.2009 року вказано, що при виконанні грошової оцінки використовувались матеріали відділів міськвиконкому, окремих підприємств та організацій міста, а також такі проектні матеріали 0 дані державної та відомчої статистичної звітності про натуральний та вартісні показники, надані міськими службами комунального господарства, а також вартість інженерних споруд, ведуться міськими службами, вказано що на експертизу представлені матеріали з нормативної грошової оцінки розроблені на основі існуючої законодавчої та нормативно- методичної бази грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, включає текстові та графічні матеріали і розроблена відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, УААН від 27.01.2006 №18/15/21/11. Враховуючи вищевикладене, технічна документації з нормативної грошової оцінки земель, міста Хмельницького пройшла державну експертизу, що підтверджується позитивним висновком державної експертизи землевпорядної документації від І 06.10.2009 №960-09 виготовленим Державним комітетом України із земельних ресурсів з врахуванням відповідного запису на висновку від 01.12.2009 року. Відповідно до ст. 23 ЗУ Про оцінку земель (станом на 2010 рік) технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової\~оцінки земельних\~ділянок у\~межах населених\~пунктів затверджується відповідно сільською, селищною, міською радими. Відповідно до\~ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах повноважень, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в і межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території. Згідно з пунктами 34, 35 частини першої статті 26 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні , виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: 34) вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; 35) затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України. Частиною 1 статті 73 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні визначено, що акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасового проживають на відповідній території. Хмельницька міська рада відповідно до Конституції України та ЗУ Про місцеве самоврядування України не має повноважень для здійснення розробки, аналізу чи перевірки технічної документації з нормативно грошової оцінки земель. Даними повноваженнями відповідно до ЗУ Про оцінку земель наділені лише ліцензійні організації та відповідний державний орган. Враховуючи висновок державної експертизи землевпорядної документації, який підтверджує відповідність нормативної грошової оцінки вимогам законодавства, стандартам, нормам та правилам, відповідно до Конституції України, ЗУ Про оцінку земель ЗУ Про місцеве самоврядування рішенням другої сесії Хмельницької міської ради №20 від 15.12.2010 було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Хмельницького, виконану Українським державним буково-дослідним інститутом проектування міст Дніпромісто. Відтак Хмельницька міська рада діяла в межах і спосіб передбачений чинним законодавством. Отже в задоволенні зустрічного позову слід відмовити. Судові витрати слід покласти на відповідача за первісним позовом, в зв`язку з задоволенням первісного позову та відмовою в задоволенні зустрічних позовних вимог.

Outcome: approved