Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~У зв`язку з тим, що він працює за трудовим договором на посаді заступника начальника Філії "Любомирський асфальтобетонний завод" відповідно до наказу № 27-к від 17.12.2018 року і наказом № 67 від 12.11.2020 року йому було оголошено догану за порушення трудової дисципліни на підставі акту про порушення трудової дисципліни та невиконання робочих обов`язків, вважаючи вказаний наказ безпідставним та таким, що порушує його конституційні права, позивач звернувся з позовом до суду і просить поновити йому строк звернення до суду з вказаним позовом та скасувати наказ Філії "Любомирський асфальтобетонний завод ДП "Рівненський облавтодор" про притягнення до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани). \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав і суду пояснив, що він постійно після оголошення на підприємстві про процедуру банкрутства зазнавав мобінгу. Крім того, він мав бути скорочений із виплатою трьохмісячної матеріальної допомоги. Не погодився з підставами винесення наказу про оголошення догани з мотивів використання робочого комп`ютера для вирішення приватних справ, оскільки він в силу своїх посадових обов`язків зобов`язаний виконувати вказівки керівництва і він як заступник начальника відділу здійснює функціональні обов`язки не лише за робочим комп`ютером чи місцем. Управлінням Держпраці у Рівненській області проводилася перевірка дотримання техніки безпеки на підприємстві і за її результатами було зроблено відповідні приписи про порушення. Він подавав до органів Держпраці передбачені законом декларації, однак через виявлені помилки такі декларації були повернуті на доопрацювання і помилки були виправлені, про що він писав у доповідній записці на ім`я керівництва. Перед оголошенням йому догани ніхто не відбирав у нього жодних пояснень. Крім того, роботодавець шукав будь-які, навіть формальні причини для звільнення, тому йому було оголошено ще і інші догани, в результаті чого 07 липня 2021 року він написав заяву на звільнення на підставі ч.3 ст.38 КЗпП України, однак до цього йому ще не виплатили всіх виплат, які належить виплатити при звільненні. Зважаючи на це просить позов задоволити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала і пояснила, що звинувачення позивача [PERSON] у тому, що він використовував робочий час для вирішення своїх приватних справ є безпідставними і виписка з історії браузера не може слугувати належним доказом цього, оскільки за ним не закріплений персональний комп`ютер з відповідним інвентарним номером, він міг виконувати свої посадові обов`язки і за межами робочого кабінету, а тому на комп`ютері міг працювати і будь-хто інший. Вказала також на те, що нічим не підтвердженим є і несвоєчасне виконання доручення начальника філії про усунення зауважень Управління Держпраці у термін, встановлений начальником філії, оскільки доручення було виконано своєчасно і в повному обсязі, про що була написана пояснююча записка на ім`я начальника філії. Крім того, [PERSON] нібито не усунув недоліки декларації у строк до 01 вересня 2020 року, а тому до нього мало б бути застосоване дисциплінарне стягнення протягом одного місяця з цього часу, однак наказ про винесення догани був виданий лише 12 листопада 2020 року, а тому вважає вказаний наказ безпідставним і просить задоволити позов в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача, ДП "Рівненський облавтодор" ВАТ "ДАК Автомобільні дороги України" в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про слухання справи своєчасно і належним чином. Від керівника ДП "Рівненський облавтодор" ВАТ "ДАК Автомобільні дороги України" Квачука В. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, вказує на те, що [PERSON] був відповідальний за стан охорони праці та пожежної безпеки, однак згідно акту перевірки Управління Держпраці було виявлено порушення і [PERSON] було доручено усунути виявлені недоліки у строк до 01 вересня 2020 року, а саме: надати декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці. Підготовлені [PERSON] декларації неодноразово поверталися на доопрацювання і лише після передачі даного завдання іншим працівникам філії, вищевказані декларації були здані. У зв`язку з безвідповідальним ставленням позивача до виконання своїх посадових обов`язків та систематичним їх порушенням йому була оголошена догана. Вказаний наказ про накладення дисциплінарного стягнення вважає правомірним. Крім того, вказує, що позивачем пропущено строки звернення до суду із вказаним позовом, а зазначені ним обставини, на які він посилається у своїй заяві про поновлення строку звернення до суду є неповажними, тому просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. \~ \~ \~ \~З врахуванням наведених вище обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення розгляду справи за відсутності представника відповідача, тобто суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи і ухвалити заочне рішення, проти чого позивач та його представник не заперечили. Заслухавши пояснення позивача [PERSON] , його представника [PERSON] , дослідивши матеріали справи, суд встановив, що [PERSON] працював за трудовим договором на посаді заступника начальника Філії "Любомирський асфальтобетонний завод" з 17 грудня 2018 року, відповідно до наказу № 27-к від 17 грудня 2018 року. Наказом № 67 від 12 листопада 2020 року [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни на підставі акту про порушення трудової дисципліни та невиконання робочих обов`язків. З даним наказом він ознайомлений 07 грудня 2020 року, про що складений відповідний акт. \~ \~ \~ \~Як передбачено ч.1 ст.233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення. \~ \~ \~ \~Статтею 234 КЗпП України передбачено, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, місцевий загальний суд може поновити ці строки. \~ \~ \~ \~Дійсно, як вбачається із матеріалів справи, із наказом про оголошення догани [PERSON] був ознайомлений 07 грудня 2020 року, а до суду із даним позовом він звернувся лише 16 квітня 2021 року, однак як зазначає позивач у своїй заяві, Законом України "Про додаткові соціальні та економічні гарантії у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" продовжено процесуальні строки, позовну давність на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України. Крім того, він є особою, яка постраждала внаслідок аварії на ЧАЕС, має хронічні захворювання, зазнав оперативного медичного втручання та має послаблений імунітет, в березні 2021 року хворів, тому за таких обставин суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] пропустив строк на звернення до суду з поважних причин, а тому цей строк підлягає поновленню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.139 Кодексу законів про працю України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно із ст.147 Кодексу законів про працю України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Згідно із нормами чинного трудового законодавства діє принцип презумпції невинуватості. Тобто не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Принцип презумпції невинуватості випливає із змісту ст.138 Кодексу законів про працю України, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вина працівника, для притягнення такого працівника до матеріальної відповідальності. Перед тим як ухвалювати рішення про застосування до працівника догани, роботодавець має провести розслідування та зібрати достатньо доказів, які свідчили б про факт вчинення працівником дисциплінарного проступку. Такими доказами можуть слугувати різноманітні документи: доповідні записки інших працівників; письмові свідчення свідків; повідомлення державних органів, що здійснюють контроль і нагляд за додержанням законодавства, зокрема у сфері використання найманої праці; висновки фахівців; письмові пояснення самих порушників тощо. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.12.1992 року № 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Відповідно до ч.1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Як вбачається\~з оскаржуваного\~наказу,\~в ньому\~в якості\~підстави його\~винесення зазначено\~"систематичне\~порушення трудової\~дисципліни та\~невиконання робочих\~обов`язків\~(виконання\~не вчасно)".\~Підставою видачі\~такого наказу\~ став\~акт про\~порушення трудової\~дисципліни та\~не виконання\~робочих обов`язків\~від 11.11.2020\~року.\~Із вказаного\~акту можна\~зробити висновок,\~що позивач\~ не виконував доручення начальника філії та використовував робочий комп`ютер для вирішення приватних справ. Проте, описова частина наказу не містить визначення, який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач і коли, в чому полягає систематичність порушення трудової дисципліни та не виконання або невчасне виконання трудових обов`язків. В наказі не зазначено конкретних обставин, за яких вчинено проступок, зокрема, в чому саме проявилося невиконання посадових обов`язків позивача, яких саме вимог та якої посадової інструкції; що стало приводом до застосування догани; чи могли встановлені обставини бути підставою для застосування стягнення у вигляді догани згідно КЗпП України; в наказі не зазначено дату та обставини вчинення дисциплінарного проступку. Наказ також не містить посилання на те, який саме пункт Посадової інструкції було порушено позивачем. Зазначене формулювання наказу унеможливлює встановлення з його тексту даних щодо ступеню тяжкості вчиненого проступку, заподіяної ним шкоди. Крім того, із наказу є незрозумілим коли ж саме було вчинено дисциплінарний проступок, а ст.148 КЗпП передбачає, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. \~ \~ \~ \~У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, шо підставою для оголошення догани було те, що [PERSON] не виконав до 01 вересня 2020 року доручення про усунення виявлених Управлінням Держпраці недоліків з охорони праці. Підготовлені [PERSON] декларації неодноразово повертались на доопрацювання (копії листів додано до відзиву). Однак цих доводів суд не може прийняти до уваги, оскільки до відзиву долучено листи про повернення декларацій на доопрацювання датовані 13 листопада 2020 року, уже після оголошення догани [PERSON] . Інших доказів підтвердження цього немає, зокрема відсутні докази того, що декларації поверталися на доопрацювання де-кілька разів. Тому твердження у відзиві того, що неотримання декларацій могло призвести до зупинки роботи підприємства в цілому, не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки у відзиві не вказано чи наступили якісь негативні наслідки для підприємства, чи спричинило це якусь шкоду і чи спричинення цієї шкоди було у причинно-наслідковому зв`язку з діями чи бездіяльністю позивача. Сам [PERSON] в суді стверджував, що декларація була повернута на доопрацювання саме тому, що її заповнення було долучено іншим особам. Вказані обставини відображають формальний підхід відповідача до процедури накладення дисциплінарного стягнення, визначеної законом, така процедура відповідачем не дотримана, а тому суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим, доведеним належними доказами, а тому підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~В зв`язку з задоволенням позову з відповідача належить стягнути судовий збір, як це передбачено ст.141 ЦПК України, від сплати якого був звільнений позивач при подачі позову до суду. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved