Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-11 00:00:00

Представник позивача 29.09.2020 звернувся до суду з даним позовом та просить: стягнути з відповідача на користь акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» код ЄДРПОУ 00032129, в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київські області AT «Ощадбанк» код ЄДРПОУ 09322277 (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27), заборгованість в розмірі 17494,39 грн, з яких: 13078,83 грн заборгованість по основному боргу; 3341,22 грн заборгованість по сплаті процентів за користування кредитом; 14,00 грн комісія за розрахунково-касове обслуговування; 386,44 грн сума нарахованої пені за несвоєчасне погашення основного боргу та сплати процентів за користування кредитом; 222,34 грн інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по основному боргу; 89,13 грн інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по процентам за користування кредитом; 261,22 грн 3 відсотки річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу; 101,21 грн 3 відсотки річних від простроченої суми заборгованості по процентам за користування кредитом, та\~витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 грн. В обґрунтування позивних вимог зазначав, що 04.02.2015 між сторонами укладено договір про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки № [NUMBER] . Відповідно до п.п. 1.1.1. Договору банк на підставі наданих клієнтом відповідно до чинного законодавства України відкриває клієнту поточний рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний». Банк надає клієнту платіжну картку типу VISA Classik та ПІН-конверт до неї (п.п. 1.1.2.). 26.05.2015 сторонами договору укладено додатковий договір №1 до договору про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки № [NUMBER] від 04.02.2015, за змістом якого до умов договору були внесені зміни та доповнення, зокрема в частині встановлення клієнту кредиту, а саме: Банк встановлює клієнту кредит у сумі 13400,00 грн. Строк дії кредиту (користування ним) на відповідний період дії платіжної картки. При пере випуску платіжної картки на новий термін, строк дії кредиту (користування ним) подовжується на строк дії платіжної картки. Процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 24 (двадцять чотири) проценти річних і сплачується щомісячно (п.п. 1.1.4.). Кредит стає доступним клієнтові з дати першого зарахування заробітної плати (п.п. 1.1.6.). Позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу кредит у встановленому договором розмірі. Натомість відповідач порушив умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у зв`язку з чим за цим договором виникла прострочена заборгованість. У зв`язку з наявною простроченою заборгованістю за договором позивачем на адресу відповідача було направлено лист-вимогу від 13.05.2019, проте у встановлений строк заборгованість за договором не була погашена. Таким чином, відповідно до умов договору та приписів закону заборгованість по договору підлягає стягненню у судовому порядку. У письмових поясненнях представник позивача АТ «Ощадбанк» - адвокат Павлов П.І. зазначав, що факт виникнення кредитних відносин та заборгованості підтверджується наявними в матеріалах справи копіями договору, додаткового договору №1 та додатків до них, виписок по картковому рахунку боржника, які свідчать про зарахування на рахунок відповідача заробітної плати та рух коштів щодо користування кредитним лімітом. Отже, факт укладення кредитного договору є доведеним, а позовні вимоги є обґрунтованими, тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Та вважає, що наявність висновку експерта щодо виконання «Підпис Клієнта» іншою особою не спростовує обставин укладення сторонами кредитного договору, а також не спростовує факту отримання позичальником кредитних коштів, користування ними, та як наслідок порушення зобов`язання зі сплати кредиту та процентів за користування кредитними коштами виникнення заборгованості за цим договором. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов не визнав в повному обсязі та заперечував щодо його задоволення. Пояснив, що В нього була зарплатна картка, яку оформив, коли прийшов працювати в Київоблгаз приблизно в 2014 році. Позивач його не попереджав, що є кредит або овердрафт. Він не завжди знімав весь аванс або зарплату. Не бачив на картці зайві кошти. Банк не телефонував, не повідомляв, та до отримання позовної заяви про кредит не знав. Додатковий договір він не підписував. У нього постійно кошти були на картці, мінусових значень не було. Представник відповідача\~ адвокат\~Поліщук Р.А. у судовому засіданні щодо позову заперечував та прохав відмовити у його задоволенні. Додатковий договір н укладався та не підписувався, що підтвердив висновок експерта. На картку приходили зарплатні кошти. Судом встановлено, що 04.02.2015 між сторонами було укладено Договір №2203312 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки (а.с.12). Відповідно до розділу 1 ПРЕДМЕТ ДОГОВОРУ банк на підставі наданих Клієнтом відповідно до вимог чинного законодавства України документів відкриває клієнту за тарифним пакетом «Зарплатний»: 1.1.1.Поточний рахунок № [NUMBER] в Гривня України, код банку 322669 (надалі «Рахунок») на умовах тарифного пакету «Зарплатний», тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку. 1.1.2.Банк надає клієнту платіжну картку типу VISA Classik 0 грн, та ПІН-конверт до неї (ПІН-код надається Держатилям, які обрали тип картки, умовами якої передбачається надання ПІН-конверту). 1.1.3. Процентна ставка на залишок коштів за рахунком складає 0,00 процентів річних. Процентна ставка на залишок коштів за послугою «Мобільні заощадження» складає 9,00 процентів річних. До договору № 2203312 додано Додаток № 1 з Тарифами за обслуговування поточного рахунку з використанням платіжної карти, відкритої за пакетом «Зарплатний», тарифи підписані 21.02.2015 року [PERSON] із зазначенням «з умовами та тарифами ознайомлений та згодний» (а.с.13). Окрім того, додано Додаток № 2 до договору № 2203312 від 04.02.2015 року - Правила користування платіжними картками, емітованими АТ «ОЩАДБАНК» (зворотній бік а.с.13). В матеріалах справи міститься Додатковий договір № 1 від 26.05.2015 року до Договору №2203312 між АТ «Ощадбанк» в особі керуючого ТВБВ Черник Анастасії Володимирівни та [PERSON] про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки (а.с.14). Відповідно до п. 1 якого сторони домовилися внести до Договору наступні зміни: п. 1.1. викласти в новій редакції 1.1 договору, а саме: « 1.1 Банк на підставі наданих клієнтом відповідно до умов чинного законодавства України документів відкриває клієнту рахунок за тарифним пакетом «Зарплатний». 1.1.1.Поточний рахунок № [NUMBER] в Гривня України, код банку 322669 (надалі «Рахунок») на умовах тарифного пакету «Зарплатний», тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ панку (надалі «Тарифи»). 1.1.2. Банк надає клієнту платіжну картку типу VISA Classik 0 грн та ПІН-конверт до неї. 1.1.3.Процентна ставка на залишок коштів за рахунком складає 0,00 проценти річних. Процентна ставка на залишок коштів за послугою «Мобільні заощадження» складає 9,00 процентів річних. 1.1.4.Банк встановлює клієнту кредит у сумі 13400,00 грн. Строк дії кредиту (користування ним) встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. При випуску платіжної картки на новий термін, строк дії кредиту (користування ним) продовжується на строк дії платіжної картки. Процентна ставка за кредитом є фіксованою сплачується щомісячно і складає: 24,00 процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадах, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду; 0,001 процентів річних за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Процентна ставка за користування коштами, наданими в наслідок виникнення несанкціонованого овердрафту за рахунком складає 35,00 процентів річних від суми несанкціонованого овердрафту у випадку його виникнення. Щомісячна плата (комісійна винагорода) за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 процентів від невикористаної частини встановленого кредиту та сплачується щомісячно. Клієнт щомісячно здійснює часткове повернення кредиту в розмірі обов`язкового щомісячного платежу, який складає 0,00 відсотки від суми заборгованості за кредитом (сплата якої не прострочена), визначеної за звітний (білінговий) період на дату сплати обовязкового щомісячного платежу. Штраф за несвоєчасну сплату обов`язкового щомісячного платежу в строки, визначені цим договором, складає 0,00гривень. Комісійна винагорода за зняття готівкових коштів, наданих в кредит 0,00 відсотків від суми таких коштів, яка сплачується при зняття вказаних готівкових коштів в усіх банкоматах (касах) банку (касах інших банків) з використанням платіжного терміналу. 1.1.5.Сплата процентів, обов`язкового щомісячного платежу, комісійних винагород та інших платежів, передбачених договором здійснюється у строки, передбачені Правилами. У разі відсутності на рахунку клієнта власних коштів щомісячна плата за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту списується за рахунок кредиту. 1.1.6.Кредит стає доступним (надається) клієнтові з дати першого зарахування заробітної плати. До договору додано Додаток № 3 до Договору № 220331 про відкриття карткового рахунку, випуск та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки від 04.02.2015 року (в редакції Додаткового договору № 1 від 26.05.2015 р. до Договору № 2203312 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки від 04.02.2015року) - вид та предмет супутніх послуг та\~\~обґрунтування їх вартості та копії паспорта, РНОКПП відповідача (а.с.15-17). В п.2 Додаткового договору № 1 від 26.05.2015 зазначено, що цей додатковий договір набирає чинності з дати підписання його сторонами, діє протягом строки дії договору і є невід`ємною частиною договору (зворотній бік а.с.15). Відповідно до висновку експерта від 26.01.2022 № СЕ-19-21/35832-ПЧ за результатами проведеної почеркознавчої експертизи «Підписи від імені [PERSON] в графах «підпис Клієнта» в Додатковому договорі № 1 до договору № 2203312 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки від 26.05.2015, виконані не [PERSON] » (а.с.124-132). 13.05.2019 публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» звернулося до [PERSON] з листом-вимогою щодо необхідності не пізніше 30 календарних днів з дати отримання цього листа-вимоги, здійснити повне погашення заборгованості за кредитним договором, а саме заборгованості, що обліковується на відповідних балансових рахунках: строкова заборгованість за кредитом 13078,83 грн; прострочена заборгованість за кредитом 0,00 грн; строкова заборгованість за процентами 280,93 грн; прострочена заборгованість за процентами 782,77 грн; нараховані доходи за РКО 0,00 грн; прострочені інші нараховані доходи 14,00 грн (а.с.18). Постановою КМУ від 05.06.2019 року № 568 «Питання акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», яка набрала чинності 10.07.2019 року змінено тип публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» з публічного на приватне та перейменовано його в акціонерне товариство «Державний ощадний банк України». Відповідні зміни були внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.34). Відповідно до розрахунку заборгованості сума кредитної заборгованості [PERSON] станом на 07 липня 2020 року становить 16820,49 грн: загальна сума основної заборгованості (основного боргу) 13078,83 грн; загальна сума заборгованості по сплаті відсотків за користування кредитом 3341,22 грн; загальна сума заборгованості за РКО 14,00 грн; загальна сума нарахованої пені 386,44 грн (а.с.5-9). Як вбачається із звіту розрахунку сум інфляційних втрат та 3 відсотки річних від прострочених сум заборгованості за кредитом, що з 25.01.2019 по 07.07.2020 загальна сума втрат від інфляції на простроченого кредиту складає 222,34 грн: сума втрат від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів 89,13 грн; розмір 3 відсотків річних на суму простроченого кредиту 261,22 грн; розмір 3 відсотки річних на суму нарахованих та несплачених процентів 101,21 грн (а.с.10-11). Згідно розрахунку АТ «Ощадбанк» загальна сума до стягнення кредитної заборгованості відповідача з урахуванням інфляційних втрат та 3 відсотків річних від прострочених сум заборгованості за кредитом станом на 07 липня 2020 року становить 17494,39 грн (а.с.9). Згідно з\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч. 2\~ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст.ст.\~526,\~527,\~530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір згідно\~ст. 629 ЦК України\~є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 1055\~ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Відповідно до абзацу 2 п.14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», кредитний договір обов`язково має укладатись у письмовій формі (стаття 1055 ЦК); недодержання письмової форми тягне його нікчемність та не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його нікчемністю. При вирішенні справ про визнання кредитного договору недійсним суди повинні враховувати роз`яснення, наведені у\~постанові Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними». Суди повинні розмежовувати кредитний договір, який є недійсним у силу закону (нікчемний) або може бути визнаний таким у судовому порядку (оспорюваний) з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК, та кредитний договір, який є неукладеним (не відбувся), що не може бути визнаний недійсним, зокрема, у випадку, коли сторони в належній формі не досягли згоди щодо хоча б з однієї його істотної умови або зміст яких неможливо встановити виходячи з норм чинного законодавства (статті 536, 638, 1056-1 ЦК)». Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії (частини перша та друга статті 640 ЦК України). В постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 761/35556/14 зазначено, що «невід`ємною складовою правильної правової кваліфікації судами спірних договірних відносин є визначення правової природи договору, який є основою їх виникнення. Виходячи зі змісту статті 640 ЦК України, залежно від моменту виникнення цивільних прав і обов`язків у сторін договору, законодавець розрізняє договори консенсуальні і реальні. Консенсуальний договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Щодо реальних договорів, для укладення яких, крім згоди сторін, вимагається передання майна або вчинення іншої дії, частина друга статті 640 ЦК України передбачає правило, за яким договір вважається укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України кредитний договір - це договір, за яким банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір за своєю юридичною природою є консенсуальним». Додатковим договором № 1 від 26.05.2015 передбачено внесення змін до договору про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки № [NUMBER] 04.02.2015 щодо предмету та умов кредитування. Згідно п. 4. Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду.» У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 зроблено висновок, що «у\~статті 629 ЦК України\~закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в\~главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду)». Відповідно до ч.1 ст.217 ЦК України, недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини. Відповідно до частини першої\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У частині третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій\~статті 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частинах першій-третій\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року справа № 145/2047/16-цв правочин, який не вчинено (договір, який не укладено) не підлягає визнанню недійсним. З огляду на вищевикладене, приймаючи до уваги, що підпис у додатковому договорі № 1 до договору № 2203312 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки проставлено від імені [PERSON] іншою особою (а.с.128), а отже відсутні підстави для задоволення позову про стягнення заборгованості за кредитом. Відповідно до положень частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно правил статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. Відповідно до положень\~ст.ст. 133,141 ЦПК України\~з позивача на користь відповідача підлягає стягненню оплата ним за проведення судової почеркознавчої експертизи у сумі 900,48 грн (а.с.119).

Outcome: approved