Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

01.06.2021 р. [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та прийняття участі у їх вихованні, із врахуванням заяви від 11.02.2022 р. просила зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] ; визначити наступний спосіб участі у його вихованні, надавши періоди спілкування з онуком з відвідуванням онуком місця її проживання щочетверга з 18:00 год. до 20:00 год., щосуботи з 10:00 год. до 15:00 год., а в разі неможливості за причини хвороби, надати можливість для спілкування в інші дні, але не менше двох днів на тиждень. Позов [PERSON] обґрунтований тим, що у шлюбі її сина [PERSON] та [PERSON] народились: донька [PERSON] , [INFO] , та син[PERSON] , [INFO] . З моменту їх народження приймала участь у житті онуків, спілкувались без будь-яких обмежень, а після розірвання шлюбу 04.03.2019 р. онуки залишились жити з відповідачем. З цього часу стосунки між нею та онуками різко погіршувались, що призвело до того, що більше року не бачила своїх онуків. Ухвалою суду від 11.06.2021 р. відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 26.08.2021 р. залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Службу у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації. Відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву. Третіми особами: Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Службою у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації пояснення щодо позову не подано. Ухвалою суду від 11.02.2022 р. закрито підготовче провадження у справі. У судове засідання 05.09.2022 р. о 12:00 год. відповідач [PERSON] , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації не з'явилися, про дату, час і місце цього засідання належним чином повідомлені, суд ухвалив розглядати справу за відсутності відповідача, третіх осіб, оскільки учасники справи, їх представники були належним чином повідомлені про судове засідання, нез`явлення відповідача, третіх осіб не перешкоджає вирішенню спору та, вислухавши представника позивача [PERSON] , дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини і дійшов наступних висновків. Згідно частини першої статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Тлумачення частин другої, третьої статті 257 СК України свідчать, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків та правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріплені права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Згідно частини восьмої статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. За змістом статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і практику Європейського Суду як джерело права. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Kruskic v. Croatia» від 25.11.2014 р.). Європейський Суд з прав людини зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Bogonosovy v. Russia» від 05.03.2019 р.). Аналіз наведених норм права, зокрема, практики Європейського суду з прав людини дає підстави для висновку, що рівність прав баби, діда, прабаби, прадіда щодо дитини є похідною від прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток і належне виховання, й у першу чергу повинні бути визначені і враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, тільки потім права баби, діда, прабаби, прадіда. Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] протягом 19.09.2002 р.-04.03.2019 р. перебували у зареєстрованому шлюбі, шлюб зареєстрований Відділом запису актів громадянського стану Клінського району Головного управління запису актів громадянського стану Московської області, актовий запис № 799; від шлюбу мають доньку [PERSON] [INFO] , народилася у місті Москві (Росія), місце реєстрації: Черемушкінський відділ запису актів громадянського стану Управління запису актів громадянського стану Москви, актовий запис № 1736; сина [PERSON] , [INFO] , народився у м. Києві, місце реєстрації: Вернадський відділ запису актів громадянського стану Управління запису актів громадянського стану Москви. Шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний рішенням Мирового судді судової ділянки № 59 району «Ясенево» м. Москви від 04.03.2019 р. Наявні у матеріалах справи письмові докази свідчать про те, що відповідач [PERSON] , починаючи з 11.03.2016 р., зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , там же фактично проживають діти: [PERSON] [INFO] , [PERSON] , [INFO] , отже установлено, що діти за спільною згодою батьків проживають з матір`ю [PERSON] , спору щодо місця проживання дітей не існує. Згідно висновку Печерської районної в місті Києві державної адміністрації № 105/01-2345/В-140 від 23.12.2021 р. про визначення способів участі бабусі у вихованні малолітнього онука державна адміністрація, як орган опіки та піклування, вивчивши матеріали справи, враховуючи всі обставини справи, заслухавши пропозиції комісії з питань захисту прав дитини від 21.12.2021 р.,

Outcome: partial