Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-20 00:00:00

29.08.2022 року [PERSON] (далі\~-\~позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Іванківської селищної ради, Вишгородського району, Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] та про встановлення факту, що має юридичне значення. Виконавчим комітетом Горностайпільської сільської ради Іванківського району Київської області 04 березня 2010 року видано свідоцтво про смерть Серії [NUMBER] , згідно якого [PERSON] померла [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №9 у даному свідоцтві не вірно вказане прізвище « [PERSON] », однак правильне прізвище « [PERSON] ». В обґрунтування позову позивач посилається на те, що згідно заповіту від 31.01.2006 року [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] . Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ЯГ\~№246150\~від 19.04.2006,\~ [PERSON] \~була власником\~земельної ділянки\~площею 1,4988\~га.\~Однак у\~встановлений законом\~шестимісячний строк\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини\~до нотаріальної\~контори із\~зазначеною заявою\~позивач не\~звернулась,\~тому що\~вказаний державний акт на право власності на земельну ділянку позивач випадково знайшла в книжці домашньої бібліотеки, після смерті бабусі [PERSON] , позивачу не було відомо, що у власності її бабусі є земельна ділянка і вона має державний акт на право власності на земельну ділянку. 19.11.2019 року позивач звернулася до державного нотаріуса Іванківської районної державної нотаріальної контори Воробей Т.П. але у заведенні спадкової справи після [PERSON] , яка померла [INFO] нотаріусом їй було відмовлено, в зв`язку з тим, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини. Разом з цим розбіжності допущені при друкуванні свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , а саме помилка в прізвищі, впливають на прийняття спадщини позивачем. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 01.09.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 21.09.2022 року. Позивач в позовній заяві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та про встановлення факту, що має юридичне значення, просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала. Від представника відповідача до суду надійшло клопотання, у якому просили розглянути справу без представника Іванківської селищної ради та проти позовних вимог не заперечують. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно дослідивши наявні письмові докази суд встановив наступе. Відповідно до свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] від 04\~березня 2010\~року [PERSON] померла [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №9 виконавчим комітетом Горностайпільської сільської ради Іванківського району Київської області. Помилка в прізвищі спадкодавця у вищевказаному свідоцтві про смерть, як « [PERSON] », а вірне прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про народження батька позивачки [PERSON] серії [NUMBER] , де батьком вказано [PERSON] та матір`ю [PERSON] , державним актом на право власності на земельну ділянку Серія ЯГ №246150 від 19.04.2006, виданого [PERSON] та заповітом від 01.01.2006 року, де [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] , впливає на прийняття спадщини позивачем, а тому суд дійшов висновку, що вимоги про встановлення факту смерті, саме [PERSON] , а не [PERSON] , згідно свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , як правовстановлюючого документу є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.12\~постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові надати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Відповідно до листа Верховного Суду України 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п.6 ч.1\~ст. 256 ЦПК України\~громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ЯГ №246150 від 19 квітня 2006 року, [PERSON] на підставі розпорядження голови Поліської райдержадміністрації №23 від 02.02.2006 є власником земельної ділянки площею 1,4988 га, розташована на території Орджонікідзенської сільської ради, Поліського району, Київської області, акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 150. Згідно заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Орджонікідзенської сільської ради, зареєстрованого за №6 від 31.01.2006 року, [PERSON] , все своє майно заповіла [PERSON] . Із довідки виданої виконкомом Горностайпілської сільської ради, Іванківського району, Київської області №793 від 18.06.2019 р. вбачається, що [PERSON] , 1926 року народження, постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] з 18.09.2009 року по день смерті [INFO] . Постановою про\~відмову у\~вчиненні нотаріальної\~дії державного\~нотаріуса Іванківської\~районної державної\~нотаріальної контори\~Воробей Т.П.\~від 19.11.2019\~року (вихідний\~№ 1259/02-31) відмовлено [PERSON] , у заведенні спадкової справи після [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. За даними нотаріальної контори після [PERSON] спадкова справа не заводилась. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Позивач просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає, що строк прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Факт пропуску\~строку для\~прийняття спадщини\~не є\~підставою для\~усунення від\~спадкування,\~тому суд\~приходить до\~висновку,\~що позов\~підлягає задоволенню.

Outcome: approved