Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-05 00:00:00

До суду звернувся [PERSON] з позовом до Акціонерне Товариство "Українська Залізниця", третя особа [PERSON] про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що з 12.10.2006 року по 14.06.2022 року працював на посаді інженера 2 категорії у виробничому підрозділі Бахмацька дистанція сигналізації та зв`язку АТ «Укрзалізниця». Згідно наказу (розпорядження) №23/ос від 14.06.2022р. його було звільнено із займаної посади з ініціативи підприємства, був розірваний трудовий договір на підставі п 4 ст. 40 КЗпП, з чим позивач не погоджується, вважаючи цей наказ протиправними, та таким що підлягає скасуванню, як винесений всупереч вимог ст.ст.43,\~149 КЗпП України. Позивач вважає, що його звільнення відбулося з порушенням вимог трудового законодавства, оскільки він був відсутній на робочому місці з поважних причин. Викладені обставини змусили [PERSON] звернутися до суду за захистом своїх порушених прав. Ухвалою суду від 30 червня 2022 року\~відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 04 серпня 2022 року замінено неналежного відповідача - регіональну філію "Південно-Західна залізниця" акціонерного товариства "Українська Залізниця" на належного відповідача\~Акціонерне Товариство "Українська Залізниця". Залучено [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача. 02.08.2022 року до суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки позивач порушив трудову дисципліну та був звільнений з належних підстав та у відповідності до трудового законодавства. 18.08.2022 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якому позивач зазначає на поважність причин відсутності на робочому місці, а саме знаходження у слідчого на допиті в якості свідка по кримінальному провадженню та знаходженні у бомбосховищі у зв`язку із сигналом повітряної тривоги у місті. 18.08.2022 року до суду надійшли пояснення від третьої особи, в яких третя особа заперечує проти задоволення позову, звертає увагу суду на розбіжності доказів позивача на підтвердження поважності причин відсутності на робочому місці, вважає їх такими, що не відповідають дійсності. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, надали суду пояснення, аналогічні викладених у позові. Представник відповідача\~АТ «Укрзалізниця» в судовому засідання проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позов. Представник третьої особи адвокат Ковалюх В.М. у судовому засіданні надав пояснення, аналогічні письмовим, що знаходяться в матеріалах справи, вважав, що підстав для задоволення позову немає. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, свідків, перевіривши та дослідивши письмові докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. З 12.10.2006 року по 14.06.2022 року позивач працював на посаді інженера 2 категорії у виробничому підрозділі Бахмацька дистанція сигналізації та зв`язку АТ «Укрзалізниця», яке розташоване по вул. Конотопська, 60 м. Бахмач Ніжинського району Чернігівської області. Наказом (розпорядженням) № 23/ос від 14.06.2022 року про припинення трудового договору (контракту) [PERSON] звільнений за п. 4 ст. 40 КЗпП України за прогул без поважних причин. Позивач був ознайомлений з наказом 14.06.2022 року, про що свідчить його підпис на примірнику наказу. Наказом № 106 від 14.06.2022 року про проведення службового розслідування за фактом відсутності працівника на роботі була створена комісія з розслідування за фактом відсутності працівника на роботі з метою проведення службового розслідування, складання акту про відсутність на роботі інженера 2 категорії [PERSON] , отримання від працівника пояснень. Актом від 14.06.2022 року за підписом відповідальних осіб зафіксована відмова [PERSON] від надання пояснень причини відсутності на роботі 14.06.2022 року. Актом від 14.06.2022 року за підписом відповідальних осіб зафіксована відсутність інженера 2 категорії [PERSON] 14.06.22 року на роботі протягом 3 годин 10 хвилин впродовж робочого дня з 10 год. 15 хв. до 13 год. 25 хв. Згідно протоколу оперативної наради при начальнику Бахмацької дистанції сигналізації та зв`язку від 14.06.2022 року проведено розгляд порушення трудової дисципліни, від письмових пояснень інженер [PERSON] відмовився, усно пояснив, що відвіз бригаді дизельне паливо та заїхав у перукарню. Поважних причин його відсутності на робочому місці у нього немає. Протоколом зафіксовано, що [PERSON] покинув нараду до її закінчення. Судом також був досліджений протокол оперативної наради при начальнику Бахмацької дистанції сигналізації та зв`язку від 16.12.2021 року щодо розгляду випадку порушення трудової дисципліни [PERSON] щодо його відсутності на робочому місці. Факт відсутності позивача на робочому місці 14.06.2022 року підтверджений також письмовими поясненнями [PERSON] від 14.06.2022 року та доповідною [PERSON] від 14.06.2022 року, що містяться в матеріалах справи та були досліджені судом. За заявою представника третьої особи в судовому засіданні була допитана, як свідок [PERSON] , яка пояснила, що того дня 14.06.2022, десь після 10 години ранку до неї в перукарню зайшов [PERSON] . Вона його підстригла, на це пішло хвилин 20, після чого останній покинув перукарню. Куди він направлявся в подальшому вона не знає. Також, за клопотанням про залучення свідків від представника відповідача в судовому засіданні були допитані свідки, які пояснили наступне: свідок [PERSON] , пояснив суду, що 14 .06.2022 близько 16 години відбулася оперативна нарада, на якій обговорювали порушення трудової дисципліни [PERSON] , якій був відсутній на робочому місці 14.06.2022 з 10 год.15 хв до 13 год. 25 хв. , тобто більше трьох годин. Письмові пояснення [PERSON] не надавав, про повістку до слідчого мови не було, лише зазначив, що був у перукаря та відвозив пальне своїм працівникам у с. Піски. Нічого більше не пояснював, покинув кабінет, де проводилась нарада. Сказав, якщо хочете - можете звільняти. Свідок [PERSON] пояснив, що 14.06.2022 року, перебуваючи на роботі, близько 11 години зайшов до кабінету, де працюють [PERSON] та [PERSON] . На запитання, де [PERSON] , [PERSON] повідомила, що на робочому місці останнього немає після 10 години. З іі слів, [PERSON] казав, що поїхав зустрічати дружину з потяга. Після того, як [PERSON] не з`явився і після 13 години, мною були надані пояснення [PERSON] стосовно відсутності позивача. А ним написана доповідна [PERSON] , який являється нашим начальником. Після цього, в цей же день, була проведена нарада, на якій [PERSON] надав лише усні пояснення, що був відсутній, так як возив пальне у с. Піски. Про виклик до слідчого по повістці останній нічого не повідомляв. Свідок [PERSON] пояснила, що 14.06.2022 року була на своєму робочому місці, коли до неї зайшов [PERSON] і приніс доповідну на [PERSON] з поясненнями [PERSON] , що [PERSON] був відсутній на роботі з 10 год. 15 хв. до 13 год. 25 хв. Про дану подію сповістили керівника [PERSON] . Також, раніше, а саме 15.12.21 року [PERSON] був відсутній на роботі без поважних причин, чим порушив правила внутрішнього трудового розпорядку. Тоді на нього на оперативній нараді був складений протокол, в якому зазначалося, що за повторне порушення трудової дисципліни до нього буде застосовано догану або ж звільнення. На нараді яка відбулася 14.06.2022 року [PERSON] письмових пояснень не надав. Усно доповів, що був по своїм справам. Відвозив пальне працівникам. Про повістку до слідчого нічого не зазначав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює з [PERSON] в одному кабінеті. Фактично на той день [PERSON] підпорядковувався їй. Після 10 години, [PERSON] сказав, що по станціі [PERSON] пройшов потяг і він поїхав зустрічати дружину. [PERSON] фактично поставив мене перед фактом. Дозволу ніхто не запитував і не узгоджував. Сів у автомобіль, який знаходився у нас на стоянці перед вікном і приїхав, лише після обіду, орієнтовно в 13 год. 25 хв. Пізніше зайшов [PERSON] , запитав де [PERSON] . Написав доповідну на ім`я керівника. Коли [PERSON] повернувся до кабінету, видно було, що його зачіска змінилася. Він повідомив, що був у перукарні та відвозив пальне своїм працівникам. Про виклик до слідчого і судову повістку не наголошував. На нараді письмових пояснень не надав. Встав і вийшов. Висловився, що не проти звільнення. Таким чином, показання свідків підтверджують факти, викладені у актах від 14.06.2022 року щодо причин відсутності позивача на робочому місці 14.06.2022 року. Згідно\~ст.4 ЦПК України\~ кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як роз`яснено в Постанові Пленуму Верховного Суду України\~Про практику розгляду судами трудових спорів, у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом для звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пункт 3,4,7,8\~ст.40 КЗпП України, п.1\~ст.41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, чи враховувалися при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяння ним шкоди, обставини, за яких вчинено проступок і попередня робота працівника. Відповідно до п.4\~ст.40 КЗпП України\~трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Відповідно до ст. ст.\~147,148,149 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Дисциплінарне стягнення застосовується власником ,або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, або перебування його у відпустці. До застосування дисциплінарного стягнення власник, або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.05.2018 року у справі N 324/1102/16-ц. Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України\~Про практику розгляду судами трудових спорів\~від 6 листопада 1992 року №9 при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за п.4\~ст.40 КЗпП\~( 322-08 ), суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу). Також у вказаній постанові зазначено, що наявність поважних причин визнається у разі доведення непрацездатності працівника, яка може підтверджуватися не лише лікарняним листком чи довідкою медичної установи, а й показанням свідків чи іншими доказами. У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі N 6-2801цс15 зроблено висновок, що "пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами". Згідно пункту 4 частини першої статті 40\~КЗпП власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір у випадку здійснення працівником прогулу без поважних причин. Прогул це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно чи загалом). Для звільнення працівника на такій підставі власник або уповноважений ним орган повинен мати докази, що підтверджують відсутність працівника на робочому місці більше трьох годин упродовж робочого дня (постанова Верховного Суду України від 13 вересня 2017 року у справі N 761/30967/15-ц). Відповідно до частини четвертої статті 263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2018 року у справі N 235/2284/17 (провадження N 61-72св17) зроблено висновок, що "основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника". Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 08.01.2020 року у справі N 752/6096/14-ц. Відповідно до повістки про виклик [PERSON] 14.06.2022 року викликався на 10.00 год. до СВ ВП № 1 Ніжинського районного відділу поліції ГУ НП в Чернігівської області для участі у допиті свідка слідчим [PERSON] . На зворотному боці повістки міститься відмітка «прибув» без зазначення часу. Повістка виписана 10.06. 2022 року. Згідно відповіді ВП № 1 Ніжинського районного відділу поліції ГУ НП в Чернігівської області 14.06.2022 року [PERSON] викликався в якості свідка на 10.30 годину. Запис в книзі «Обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до відділення поліції № 1 Ніжинського районного відділу ГУ НП в Чернігівської області» відсутній. Дослідивши вказані докази, суд приходить до висновку по недоведеність позивачем знаходження 14.06.2022 року у приміщенні ВП № 1 Ніжинського районного відділу поліції ГУ НП в Чернігівської області та участі у слідчій дії. Крім того, відповідь та повістка містять відмінності щодо часу виклику. Позивачем не доведений той факт, що ним було попереджено роботодавця щодо необхідності прибути до слідчого за викликом 14.06.2022 року. Такі пояснення не надав позивач і під час оперативної наради 14.06.2022 року. Досліджений судом лист міського голови від 10.08.2022 року щодо оголошення повітряної тривоги 14 червня 2022 року з 9.26 год. по 10.00 год. та з 12.29 год. по 13.54 год. не підтверджує знаходження у зазначений період позивача у бомбосховищі та не є підтвердженням поважної причини знаходження позивача поза робочим місцем. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.\~\~\~\~\~\~\~\~ Як зазначено в ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. 1 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed