Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

21 червня 2022 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшла заява Першого заступника керівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області, в якій прокурор просив: - визнати відумерлою спадщину, що залишилась після смерті [PERSON] , [INFO] , яка складається із грошових коштів в сумі 29509 грн 81 коп., що обліковуються на рахунку № [NUMBER] в AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК»; - передати як відумерлу спадщину, яка складається із грошових коштів, що обліковуються на рахунку № [NUMBER] в AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» в сумі 29509 грн 81 коп. територіальній громаді Новосанжарської селищної ради. Ухвалою Новосанжарського районного суду від 27 червня 2022 року відкрито провадження у справі за заявою Першого заступника керівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області про визнання спадщини відумерлою, вирішено розглядати цивільну справу в порядку окремого провадження (а.с. 31). Своєю ухвалою від 07 липня 2022 року суд залучив до участі у справі в якості заінтересованої особи Акціонерне товариство «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (а.с. 37-38). В обґрунтування заяви прокурор зазначив наступне. Зокрема, вказано, що [INFO] померла гр. [PERSON] - недієздатна підопічна Новосанжарського дитячого будинку-інтернату, після смерті якої залишилась спадщина, що складається з грошових коштів, які обліковуються на рахунку в АТ "КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК". Заповіту на вказане спадкове майно гр. [PERSON] не залишила, на спадкове майно ніхто не претендує, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, після відкриття спадщини гр. [PERSON] минуло більше одного року, з огляду на що є підстави для визнання її спадщини відумерлою відповідно до вимог статті 1277 ЦК України та передання спадщини у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Підстави представництва прокурором інтересів держави та, безпосередньо, інтересів територіальної громади в особі Новосанжарської селищної ради мотивовані об`єктивною обставиною порушення інтересів держави у зв`язку з бездіяльністю уповноваженого органу, яка полягає у відсутності активних дій (підготовка проекту позову тощо), спрямованих на звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою. Прокурор в судовому засіданні заяву підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у ній. Новосанжарська селищна рада Полтавського району Полтавської області в судове засідання не забезпечила явку свого уповноваженого представника, хоча про час, дату та місце судового засідання повідомлялась належним чином (а.с. 46). 04 серпня 2022 року від Новосанжарської селищної ради надійшла до суду заява про розгляд справи за відсутності її представника. За змістом такої заяви Новосанжарська селищна рада просила заяву прокурора задовольнити, визнати відповідну спадщину відумерлою, передати її територіальній громаді (а.с. 45). Представник заінтересованої\~особи АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання (а.с. 48), надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні спірних питань поклався на розсуд суду (а.с. 49). Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. З огляду на викладені норми цивільно-процесуального законодавства, судове засідання проведено за даної явки. Суд, заслухавши пояснення прокурора, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, встановив наступне. З матеріалів справи вбачається, що рішенням Новосанжарського районного суду Полтавської області від 17.11.2017 визнано недієздатною гр. [PERSON] , [INFO] . Встановлено опіку над недієздатною [PERSON] та призначено її опікуном Новосанжарський дитячий будинок-інтернат (а.с. 15-16). Як вбачається із наданої до суду копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.11.2019, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с. 21). Зі змісту листа Новосанжарського дитячого будинку-інтернату від 20.05.2022 № 04-11/396 встановлено, що адміністрація Новосанжарського дитячого будинку-інтернату здійснила поховання підопічної [PERSON] (а.с. 19). Як слідує з Інформації довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 16.05.2022 № 68954637, інформація про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 23). Відповідно до інформації АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» від 17.05.2022 № 12829/2/10276-БТ, [PERSON] у АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» мала відкритий картковий рахунок в національній валюті № [NUMBER] , який був закритий 30.01.2020. Залишок коштів станом на 17.05.2022 складає 29509 грн 81 коп. та обліковується на рахунку № [NUMBER] «Кредиторська заборгованість за недіючими рахунками фізичних осіб» (а.с. 22). З наданої інформації Новосанжарського дитячого будинку-інтернату від 09.05.2022 № 04-11/370 вбачається, що [PERSON] мала матір [PERSON] , та батька [PERSON] . Відомостей про те, що [PERSON] мала неповнолітніх братів, сестер, родичів, які визнані недієздатними особами, чи особами, цивільна дієздатність яких обмежено, матеріали справи не містять. З огляду на те, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] і до моменту смерті проживала в Новосанжарському дитячому будинку-інтернаті, сплинуло два роки і шість місяців, спадщина, яка складається з грошових коштів, що обліковуються на рахунку в АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», на даний час не прийнята, отже, на думку прокурора, спадщина вважається відумерлою та підлягає передачі територіальній громаді в особі Новосанжарської селищної ради. Оцінюючи підстави представництва прокурором інтересів держави у відповідній справі, суд виходить з наступного. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України). Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Відповідно до частини 4 статті 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі за № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19). Зокрема, у зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду вказано, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Досліджуючи вказані прокурором у позові підстави для представництва, судом були встановлені наступні обставини. Решетилівська окружна прокуратура 17.05.2022 за № 56/3-2062вих-22 скерувала на адресу Новосанжарської селищної ради повідомлення в порядку частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якого вказала на необхідність вжиття заходів та звернення до суду із заявою про визнання спадщини [PERSON] відумелою. На вказане повідомлення Новосанжарська селищна рада надала відповідь від 10.06.2022 № 1675/03-13 за змістом якої вказала про наявність складнощів щодо отримання інформації та документів, які необхідні для звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, просила вчинити такі заходи прокурором шляхом звернення до суду із заявою в порядку представництва (а.с. 25). Додатково Решетилівська окружна прокуратура 15.06.2022 повідомила Голову Новосанжарської селищної ради Супруна Г.І. про намір звернутись до суду із відповідним позовом в інтересах селищної ради (а.с. 28). З огляду на викладені обставини, процитовані норми чинного законодавства та висновки Великої Палати Верховного Суду, зважаючи на те, що орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, після отримання повідомлення прокурора самостійно не звернувся до суду із заявою в інтересах держави, тобто фактично самоусунувся від виконання покладених на нього повноважень щодо захисту інтересів держави, це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, а отже наявності підстав у Решетилівської окружної прокуратури звернутись із заявою до суду в інтересах держави в особі Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області. Надаючи оцінку наявності підстав для визнання спадщини відумерлою, суд виходить з наступного. Згідно зі статтею 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою. Згідно з частинами 1,2 статті 1220 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 статті 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно зі статтею 1227 ЦК України, суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно з частиною 1 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За змістом частини 1 статті1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Відповідно до частини 2 та 3 статті 1277 ЦК України, заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням. Згідно зі статтею 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Враховуючи те, що з часу відкриття спадщини ( [INFO] ) після померлої [PERSON] пройшло більше року, кошти, що обраховуються на рахунку в АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» на ім`я [PERSON] , входять до складу спадщини, зважаючи на відсутність спадкоємців за заповітом, приймаючи до уваги те, що відомості про про прийняття спадщини спадкоємцями за законом відсутні, органом місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини є Новосанжарська селищна рада, суд приходить до висновку про те, що вимоги прокурора про визнання спадщини відумерлою є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до пункту 15-1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", органи місцевого самоврядування звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою. На підставі викладеного,

Outcome: approved