Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-26 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. У позовній заяві Начальник Державної екологічної інспекції у Волинській області просить ухвалити рішення про стягнення з [PERSON] в користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Волинській області 5506,05 грн. шкоди заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища Заявлені позовні вимоги обґрунтовано тим, що 27.11.2020 на адресу Державної екологічної інспекції у Волинській області надійшов лист від Державного підприємства «Прибузьке лісове господарство» у якому повідомлялося про незаконну викопану водойму на території Куснищанського лісництва жителькою села Полапи [PERSON] . В період з 01.12.2020 по 10.12.2020 проведено позапланову перевірку дотримання ДП «Прибузьке лісове господарство» вимог природоохоронного законодавства в частині законності та облаштування водойми. За результатами перевірки складено акт від 10.12.2020 №466/12.20, яким встановлено, що поблизу села Полапи Любомльського району Волинської області біля будинку, де проживає [PERSON] частково на землях, що перебувають у власності відведених для особистого селянського гоподарствата на землях лісового фонду квартал 22, виділ 8 Куснищанського лісництва за допомогою землерийної техніки збудувала штучну водойму площею 0,0447\~га з них 0,0225 га на земельній ділянці, що перебуває у власності та 0,0222 га на землях лісового фонду ДП «Прибузьке лісове господарство». При створенні штучної водойми відповідачка самовільно зайняла земельну ділянку площею 0,0784 га, в тому числі на площі 0,0222 га, вчинила дії по зняттю верхнього шару ґрунту без спеціального дозволу, що призвело до псування земель лісового фонду. Внаслідок виявлених під час перевірки порушень відносно [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 52, 53-1, 53-3 КУпАП. Постановою про накладення адміністративного стягнення № 000532 від 22.12.2020 [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст 52, 53-1, 53-3 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 680 грн. У результаті даного порушення [PERSON] заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 5506,05 грн., яка полягає у самовільному зайнятті земельної ділянки та знятті ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу на площі 0,0222 га в кварталі 22, виділ 8 Куснищанського лісництва ДП «Прибузьке лісове\~господарство». З метою забезпечення відшкодування заподіяної шкоди позивачем вжито заходів досудового врегулювання шляхом направлення [PERSON] претензії від 11.01.2021 № 2-2/65 з вимогою сплатити заподіяну шкоди. Оскільки станом на день подання позовної заяви [PERSON] не відшкодувала заподіяну шкоду, тому позивач вважає обґрунтованою вимогу про стягнення заподіяної шкоди у судовому порядку. Стислий виклад позиції відповідача. Відповідачу було направлено копію ухвали суду та примірник матеріалів позову. Поштове відправлення з копією ухвали суду та матеріалами позову відповідачу не вручене та повернулось до суду, у зв`язку з відсутністю відповідача за адресою. Відповідач про розгляд справи по суті двічі належним чином була повідомлена шляхом публікації на офіційному сайті суду судового оголошення, однак в судові засідання не з`явилась, відзиву на позов не подала, про причини неможливості розгляду справи за її відсутності не сповістила. Рух справи в суді. Позовна заява надійшла до суду 23 лютого 2022 року. Провадження в справі відкрито ухвалою суду від 06 червня 2022 року, розгляд позову постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Відповідачу за підтвердженою в порядку ч. 6 ст. 187 ЦК України адресою було направлено копію ухвали суду та примірник матеріалів позову. Поштове відправлення з копією ухвали суду та матеріалами позову відповідачу не вручене та повернулось до суду, у зв`язку з відсутністю його за зареєстрованим місцем проживання. Ухвалою Любомльського районного суду від 20.07.2022 призначено судове засідання для розгляду позову по суті з повідомленням учасників справи. Від представника позивача на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника за наявними у справі матеріалами. Від представника третьої особи ДП «Прибузьке лісове господарство» на адресу суду надійшла зава про розгляд справи без участі. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач про розгляд справи по суті двічі належним чином була повідомлена шляхом публікації на офіційному сайті суду судового оголошення, однак в судові засідання не з`явилась, відзиву на позов не подала, про причини неможливості розгляду справи за її відсутності не сповістила. З огляду на викладене суд провів заочний розгляд позову відповідно до положень ст.ст.280, 281 ЦПК України. Фактичні обставини справи, встановлені судом. 12 листопада 2020 року Державне підприємство «Любомльське лісове господарство» звернулося із листом до Державної екологічної інспекції у Волинській області у якому просили посприяти у вирішенні питання про незаконну викопану водойму у Куснищанському лісництві в кварталі 22, виділ 8 площею 2,4 га. (а.с. 8) Наказом № 367 від 30 листопада 2020 року та направленням від 30 листопада 2020 року № 535 Державної екологічної інспекції у Волинській області направлено головного спеціаліста державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Волинської області для здійснення позапланового заходу державного нагляду за дотриманням ДП «Любомльське лісове господарство» вимог природоохоронного законодавства щодо законності облаштування водойми в Куснищанському лісництві. (а.с. 11-12). Згідно копії акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю (нагляду) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів встановлено, що поблизу села Полапи Любомльського району Волинської області біля будинку, де проживає [PERSON] частково на землях, що перебувають у власності відведених для особистого селянського господарства та на землях лісового фонду квартал 22, виділ 8 Куснищанського лісництва за допомогою землерийної техніки збудувала штучну водойму площею 0,0447\~га з них 0,0225 га на земельній ділянці, що перебуває у власності та 0,0222 га на землях лісового фонду ДП «Прибузьке лісове господарство». При створенні штучної водойми [PERSON] самовільно зайняла земельну ділянку площею 0,0784 га в тому числі на площі 0,0222 га, вчинила дії по зняттю верхнього шару ґрунту без спеціального дозволу, що призвело до псування земель лісового фонду. Актом обстеження земельної ділянки № 1 від 07.12.2020 на самовільно зайнятій земельній ділянці громадянкою [PERSON] створено (збудовано, викопано) штучну водойму ( копанку) на площі 0,0222 га та розміщено (складовано) ґрунтово-піщану суміш, що була викопана при створенні водойми на площі 0,0562 га (а.с. 15) Актом обстеження земельної ділянки № 2 від 07.12.2020 внаслідок будівництва (спорудження) штучної водойми (копанки) на самовільно зайнятій земельній ділянці державного лісового фонду у кварталі 22 виділі 8 Куснищанського лісництва ДП «Любомльське лісове господарство» [PERSON] на площі 0,0222 га зняла ґрунтовий покрив (родючий шар ґрунту) без спеціального дозволу (а.с. 16). За цим фактом державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Волинської області Саць В.У. 10 грудня 2020 року складено три протоколи про адміністративні правопорушення № 000588, № 001363 та № 001364 щодо [PERSON] , що проживає за адресою [ADDRESS] за ознаками ст. 52, 53-1, 53-3 КУпАП. Від письмових пояснень [PERSON] відмовилася. Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища №000532 від 02 червня 2020 року [PERSON] визнано винною та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 52, 53-1, 53-3 КУпАП і накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 680,00 гривень. Згідно розрахунку розміру шкоди зумовленої самовільним зайняттям земельної ділянки [PERSON] за межами населеного пункту с. Полапи на землях лісогосподарського призначення в межах Куснищанського лісництва в кв. 22 виділ 8 розмір заподіяної шкоди становить 2575,94 грн. (а.с. 28) Згідно розрахунку розміру шкоди зумовленої знятті ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу [PERSON] на земельній ділянці площею 0,0222 га державного лісового фонду у кв. 22 виділ 8 Куснищанського лісництва розмір заподіяної шкоди становить 2930,11 грн. (а.с. 29) Державна екологічна інспекція у Волинській області надіслала претензію №2-2/65 від 11.01.2021 в якій пропонували [PERSON] відшкодувати завдані навколишньому природньому середовищу збитки в сумі 5506,05 грн. (а.с. 26-27) Відомостей про добровільну сплату шкоди в матеріалах справи немає та відповідачем не спростовано. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 168 Земельного кодексу України ґрунти земельних ділянок є об`єктом особливої охорони. Зі змісту ч. 2 ст. 168 Земельного кодексу України вбачається, що зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок без розроблення робочого проекту землеустрою можуть здійснювати лише власники земельних ділянок та землекористувачі. Статтею 125 Земельного кодексу України передбачено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Згідно з п.п. «б», «и» ч. 1 ст. 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення самовільне зайняття земельних ділянок; порушення умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту. Статтею 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» визначено, що самовільним зайняттям земельної ділянки є будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними. Таким чином, самовільне зайняття земельної ділянки, а також зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) є порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та, як наслідок, підставою для здійснення розрахунку розмірів заподіяної шкоди. Частиною 3\~ст.\~211\~Земельного кодексу\~України передбачено,\~що методика визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затверджується Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. «д» ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Приписами ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Як встановлено Порядком казначейського обслуговування доходів та надходжень державного бюджету затвердженого наказом інших Міністерства фінансів України від 29.01.2013 № 43, у процесі казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету органи Казначейства, крім іншого, здійснюють в автоматизованому режиму розподіл платежів між загальним та спеціальним фондами державного бюджету, між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, та перераховують розподілені кошти за належністю. Таким чином, кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, сплачуються на єдиний казначейський рахунок, відкритий для зарахування надходжень до Державного бюджету та в подальшому розподіляються до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає доведеним факт самовільної зайнятті земельної ділянки та знятті ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу [PERSON] внаслідок чого заподіяно шкоду навколишньому середовищу розмір якої становить 5506,05 грн. Таким чином, заявлені позовні вимоги по їх суті і розміру суд вважає обґрунтованими і доведеними, тому вони підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно зі ст.141 ЦПК України судові витрати слід покласти на відповідача.

Outcome: approved