Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання поважними обставин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її дядька [PERSON] , терміном у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Як зазначає позивачка, [INFO] помер її дядько, після смерті якого відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] . Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини за законом. Їй було роз`яснено право звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивачем вказується те, що, оскільки її дядько вів антисоціальний спосіб життя, пиячив та досить часто не допускав родичів до свого житла, з ним не можливо було підтримувати зв`язок, у зв`язку з чим, вона тривалий час фактично не знала про його смерть. Як зазначає позивачка, єдиними близьким родичами її дядька була вона, її мати та брат, які фактично піклувалися про нього, сплачуючи за нього комунальні рахунки та доглядаючи за ним. Позивачка вказує на те, що за фактом смерті її дядька було порушено кримінальне провадження, яке було закрите. Однак, оскільки слідчими органами не було повідомлено родичам про смерть дядька, у позивачки виникли труднощі в отриманні свідоцтва про його смерть, так як в даних актового запису про смерть були відсутні відомості щодо дати та місяці народження померлого, що в свою чергу не надало можливість ідентифікувати його як родича позивача. Згодом для отримання медичного свідоцтва про смерть позивачка звернулась до Київського міського клінічного бюро судових експертиз. Як зазначає позивачка, тільки після отримання витягу про смерть їй стало відома дата смерті її дядька. Таким чином, позивачка звертає увагу на те, що наведені труднощі в отриманні свідоцтва про смерть дядька, призвели до пропуску строку, для прийняття спадщини після його смерті, а тому отримавши відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, вона звернулась до суду з даною позовною заявою. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 травня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а.с. 37, 38). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року було витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи до майна, після померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 50, 51). На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів 01 серпня 2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим О.С. надіслано копію матеріалів спадкової справи № 69072861 до майна померлого [PERSON] . Крім того протокольною ухвалою суду від 29 червня 2022 року було залучено до участі у справі в якості третіх осіб [PERSON] та [PERSON] . Також, 03 серпня 2022 року у підготовчому засіданні протокольною ухвалою було задоволено заяву представника позивача [PERSON] про зміну предмету позову, ухвалено розглядати справу з урахуванням уточнення позовної вимоги позивача, якою позивач [PERSON] просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її дядька, який розпочинається з моменту набрання чинності судовим рішенням і закінчується через два місяці після закінчення або скасування воєнного стану в Україні (а.с. 115). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2022 року підготовче засідання закрито, справу призначено до розгляду в судовому засіданні по суті вимог на 14 вересня 2022 року (а.с. 116). Представник позивача в судовому засіданні підтримала подані позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача та треті особи в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомили. Треті особи направляли до суду заяви про проведення судових засідань без присутності, проти задоволення позовних вимог не заперечували. Дослідивши матеріали справи, вивчивши матеріали спадкової справи № 69072861, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно доч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленомуцим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу Українисуди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 07 грудня 2004 року державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Прутовою І.В., [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожний є власниками Ѕ квартири [ADDRESS] , як спадкоємці після померлого [PERSON] (а.с. 16). В той же час, відповідно до даних Реєстру територіальної громади м. Києва станом на 02.02.2022 року за адресою: [ADDRESS] , був зареєстрований [PERSON] , дата реєстрації - 20.06.1995 року (а.с. 105-106). Як стверджує позивач, власником іншої Ѕ частини вказаної квартири також був [PERSON] , доказів належності частини квартири померлому позивачем до суду не надано. Як вбачається, з витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті від 27 січня 2022 року, наданого Дніпровським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] помер - [PERSON] , про що Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис №18960 (а.с. 17). Померлий [PERSON] є дядьком позивачки, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 93-94) Як зазначає позивачка після смерті її дядька відкрилась спадщина на Ѕ частину квартири [ADDRESS] . На момент відкриття спадщини позивач, відповідно до копії паспорта, була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8-12). В той же час у позовній заяві позивачка вказує на те, що нею було пропущено строк для подання заяви на прийняття спадщини після померлого дядька. Підставою для пропуску строку, визначеного для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] стали труднощі у отриманні свідоцтва про смерть останнього, оскільки в ньому були відсутні дані про народження померлого. Так, з матеріалів справи вбачається, що дійсно в рамках кримінального провадження №12021100040002426, яке було відкрито 19 серпня 2021 року, за фактом смерті [PERSON] , труп якого було виявлено 18 серпня 2021 року - винесено постанову Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві від 24 січня 2022 року про уточнення анкетних даних померлого, зокрема його дати народження (а.с. 19). Тобто із зазначеної постанови вбачається, що на момент виявлення померлого у органів поліції були відсутні дані щодо його дати народження. Крім того, як зазначає позивачка, органи поліції не повідомили їх як родичів про смерть дядьки, оскільки виявити їх на момент смерті, не вбачалось можливим. При цьому, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті від 27 січня 2022 року, дата смерті [PERSON] - [INFO] - встановлена приблизно. Причину смерті встановити не вбачалось можливим, оскільки труп померлого зазнав зміни, так як тривалий час не був виявлений. Разом з тим, з даного витягу вбачається, що останній був сформований та наданий на запит [PERSON] лише 27 січня 2022 року. В той же час, відповідно до витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі, наданого 01 лютого 2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим О.С., після смерті [PERSON] було зареєстровано спадкову справу №69072861 (а.с. 27). Відомості про інших спадкоємців, які б звертались до нотаріуса для прийняття спадщини, матеріали спадкової справи не містять. Однак, згідно постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Малого О.С. від 02 лютого 2022 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] її дядька - [PERSON] та роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після його смерті, а тому вона, як спадкоємець має право звернутися до суду із заявою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 28, 29). Відповідно дочастини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом. Відповідно доч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до1 п. 5постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про спадкування», часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. У статті 67 Закону України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року № 3425-12 встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно частини другої ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо у відношенні до особи, яка пропустила строк для прийняття спадщини, не надійшла до державної нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, письмова згода про прийняття цією особою спадщини хоча б від одного із спадкоємців, які прийняли спадщину, або якщо ні один із потенційних спадкоємців не прийняв спадщину - спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини має право звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як роз`яснено впункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так, позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його дядька [PERSON] , який помер [INFO] . Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, несвоєчасну обізнаність про смерть дядька та неможливість вчасно отримати свідоцтво про його смерть, через відсутність у ньому даних про дату народження [PERSON] , які не були зазначені у документі своєчасно, у зв`язку із неможливістю ідентифікації відомостей про померлого органами поліції та відсутність на момент смерті інформації про його родичів. Зважаючи на вищевикладені обставини, вбачається, що позивачка не могла раніше отримати вказане свідоцтво про смерть дядька, через ряд причин, які не надавали їй можливість дізнатися про його смерть, а також які стали перешкодою для своєчасного встановлення анкетних даних про народження [PERSON] , що позбавило можливості органи реєстрації смерті вчасно сформувати належний витяг про смерть дядька позивачки, що фактично призвело до пропуску нею строку, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно доч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: partial