Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-21 00:00:00

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що між АТ «УНІВЕРСАЛ\~БАНК» та відповідачем був укладений кредитний договір. Позичальнику були надані грошові кошти, встановлений термін їх повернення. Однак відповідач не виконує покладені на нього зобов`язання, не повертає отримані грошові кошти у визначений договором строк. Через це утворилася заборгованість, яка до цього часу не погашена. Тому представник позивача звернувся до суду, просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача наявну заборгованість; та стягнути судові витрати. Ухвалою від 30 квітня 2021 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 07.05.2021 до суду надійшла заява відповідача [PERSON] про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Відповідач 17 травня 2021 року подав суду відзив, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Зазначає, що в матеріалах справи відсутні оригінали документів, а копії не завірені належним чином; докази, що підтверджують факт передачі коштів, заявка клієнта на отримання грошових коштів, кредитний договір у матеріалах справи відсутні; розрахунок банку не є доказом отримання грошових коштів позичальником, та носить признаки фальсифікації; відсутня згода відповідача на страхування; не представлено письмове розпорядження управляючого - бухгалтеру про переказ грошових коштів на рахунок клієнта; значна кількість копій документів не містить його підпису. 03 червня 2021 року заяву відповідача [PERSON] про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження було задоволено. У поданій\~14\~червня 2021\~року відповіді\~на відзив\~представник позивача\~пояснив,\~що до\~позовної заяви\~були додані\~належним чином\~завірені копії\~документів;\~відповідачем було\~підписано заяву\~про приєднання\~до Умов\~та правил\~надання банківських\~послуг,\~які є\~публічною офертою;\~розрахунок заборгованості\~наданий суду,\~є офіційним\~документом,\~що виготовляється\~уповноваженим працівником\~Банку у\~ліцензованому програмному\~забезпеченні,\~у якому\~вбачаються усі\~наявні на\~рахунку Клієнта\~кошти та\~фіксується їх розподіл на погашення заборгованості; договір страхування з відповідачем не укладався; банк за заявою Клієнта відкриває йому поточний рахунок і зараховує кошти на підставі укладеного договору, письмового розпорядження працівників відділу бухгалтерського обліку та звітності не надається, так як це не передбачено ні нормами чинного законодавства, ні умовами договору з Клієнтом; копії документів, що були додані до позовної заяви не потребують власноручного підпису відповідача, а завіряються представником АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК». І лише документи, що підтверджують особу клієнта та отримання ним кредиту, якими є документ, що посвідчує особу- паспорт клієнта та Анкета-заява містять підпис боржника і у копіях, завірених представником АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» надаються дія дослідження суду. Представник позивача зазначає, що відповідач не надав жодних доказів на обґрунтування своїх вимог та заперечень, тому позов просить задоволити в повному обсязі. 16 лютого 2022 року відповідач подав до суду клопотання про витребування оригіналу кредитного договору. Ухвалою від 16 лютого 2022 року заявлене клопотання було задоволено. 30 травня 2022 року представником позивача до суду було надано оригінал анкети-заяви до договору про надання банківських послуг від 19.02.2019 року. Відповідач 15.06.2022 року подав до суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. Ухвалою від 15 червня 2022 року вказане клопотання було задоволено, та по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу. На вирішення експертизи поставлено питання, надані відповідачем. Згідно висновку експерта від 13.07.2022 року встановити, чи не виконаний підпис від імені [PERSON] у графі "Клієнт" в Анкеті-заяві до Договору про надання банківських послуг, що міститься в матеріалах справи самим [PERSON] , чи іншою особою не виявляється можливим. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Згідно поданої заяви просить справу розглядати без їх участі. Позов підтримує, просить його задоволити. Відповідач у судовому засіданні зазначив, що позов не визнає, просив закрити провадження у справі за відсутністю предмету спору. Адже за результатами проведення почеркознавчої експертизи не було встановлено, що підпис в анкеті-заяві виконано від його імені. Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Як встановлено судом, 19 лютого 2019 року позивач підписав анкету-заяву про приєднання до Договору про надання банківських послуг. При укладенні Кредитного договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України. Згідно цієї статті ЦК договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Одночасно Умовами та правилами надання банківських послуг передбачена можливість зміни Тарифів та інших невід`ємних частин Договору. Таким чином, розмір відсоткової ставки за кредитом може змінюватись Банком за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку. На підтвердження факту укладення кредитного договору банк надав витяг з Умов обслуговування рахунків фізичних осіб, в яких містяться і Тарифи, а також копію Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 19.02.2019 р., що видана на ім`я [PERSON] . Як зазначено у заяві, [PERSON] згідний з тим, що анкета-заява разом із Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, примірники яких були надані їй в мобільному додатку. Відповідно до п. 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежне виконаного зобов`язання. Ця сума визначається Кредитодавцем у Анкеті-Заяві з якою ознайомлений клієнт. Відповідно до кредитного договору, при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф. Згідно статей 526, 527, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. В порушення зазначених норм закону та умов договору відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, він не виконує покладені на нього зобов`язання, не повертає отримані грошові кошти у визначений договором строк. Через це утворилася заборгованість, яка до цього часу не погашена. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. У зв`язку з порушенням умов Договору про надання банківських послуг від 19.02.2019 зі сторони [PERSON] перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» виникла заборгованість в розмірі 47 759,81 грн. Відповідач і на далі продовжує ухиляться від належного виконання зобов`язань, чим порушує законні права позивача. [PERSON] заперечує, що отримував кредит у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» і ставить під сумнів підписання анкети-заяви до договору про надання банківських послуг. Відповідно до висновку судової почеркознавчої експертизи від 13.07.2022 року № СЕ-19/118-22/6140-ПЧ визначити належність або неналежність підпису [PERSON] неможливо, у зв`язку із чим суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 102 ЦПК України визначено вимоги до висновку експерта: 1.Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. 2.Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. 3.Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. 4.Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. 5.Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. 6.У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім 'я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. 7.У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. 8.Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини. Нормами ст. 103 ЦПК України визначено про призначення судом експертизи: 1.Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. 2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. 3. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). 4. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. 5. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. 6. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. 7. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів. Підсумовуючи вищевикладене необхідно вважати за правильне те, що висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності та допустимості доказів. Відповідно до норм статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не мас заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Згідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Також слід зазначити, що висновок експертизи не містить змістовних відповідей на поставлені запитання, а тому не може розцінюватися як беззаперечний доказ та носить лише рекомендаційний характер. Експертом не було заперечено приналежність підпису на Анкеті -заяві [PERSON] . Банком же було надано усі необхідні докази, які доводять, що [PERSON] дійсно має банківський рахунок № [NUMBER] . Відповідно до наданого первинного банківського документу - виписки про рух коштів вбачається використання позивачем кредитних коштів. Також Банком надані довідки про наявність рахунку та про розмір встановленого кредитного ліміту, чим Банк підтверджує наявність у Клієнта рахунку, встановлення кредитного ліміту, на підтвердження суми заборгованості Банком було надано оригінал розрахунку заборгованості. Виконаний банком розрахунок заборгованості є належним доказом, який підтверджує розмір заборгованості за кредитним договором, адже містить детальний опис нарахованої заборгованості, дати здійснення платежів боржником, кількість днів, за які нарахована заборгованість, залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), дати нарахування складових загальної заборгованості за кредитом. Відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію. Банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 554/4300/16-й. ВС підкреслив, що пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовною заявою), виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Такого ж змісту норма закріплена у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 (в редакції, чинній на час вирішення справи судами першої та апеляційної інстанцій). Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. У ст. 336 розд. І таблиці Переліку типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5 (далі - Перелік № 578/5), до первинних документів, які фіксують факт виконання госпоперації та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені: -касові, банківські документи; -повідомлення банків; -виписки банків; -корінці квитанцій і касових чекових книжок. До того\~ж Монобанк\~-\~це мобільний\~Банк,\~де усі\~погодження та\~зміни відображаються\~в мобільному\~додатку,\~власноруч встановленому\~Клієнтом і\~приймаються ним\~шляхом підписання\~електронним цифровим\~підписом.\~Крім того,\~підписанням Анкети-заяви,\~Боржник підтвердив,\~що він\~ознайомлений з\~Умовами і\~правилами надання\~банківських послуг,\~Тарифами,\~Таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та Паспортом\~споживчого кредиту\~та отримав\~їх примірники\~у мобільному\~додатку,\~підтвердив,\~що вони\~йому зрозумілі\~та не\~потребують додаткового\~тлумачення і\~погодився,\~що Анкета-заява\~разом з\~Умовами і\~правилами надання\~банківськихпослуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг. Крім цього у відповідності до положень Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (ст. З вказаного закону). Комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер Відповідач отримує за допомогою СМС-коду, надісланого на телефон, або іншим способом при першому вході до мобільного додатку. Як вже зазначалось Клієнт може скористатися послугами банку через мобільний додаток та інші канали обслуговування в Інтернет для отримання інформації та здійснення операцій. Таким чином Відповідач, враховуючи положення Закону України «Про електронну комерцію», щодо електронного підпису у формі одноразового ідентифікатора, а також те, що активація платіжної карти «Монобанк» здійснюється виключно Відповідачем через мобільний додаток, в якому для підтвердження активації Відповідач погоджується з Умовами обслуговування, Тарифами, Паспортом кредиту та розрахунком його вартості, - підписав Умови і правила надання Банківських послуг, Тарифи, Таблицю обчислення вартості кредиту та Паспорт споживчого кредиту, а отже і Анкета-заява була підписана власноруч Відповідачем, інакше він не отримав би платіжну картку і Банком не було б відкрито рахунок. Отже, надані Банком докази доводять, що [PERSON] дійсно підписав Анкету-заяву №б/н від 19.02.2019 року, після чого йому було відкрито рахунок, ним було отримано картку, активацію якої він підтвердив через встановлений ним же мобільний додаток. Висновок експерта не заперечив приналежність підпису на Анкеті-заяві [PERSON] , а тому даний висновок для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами. Щодо презумпції правомірності правочину, то суд зазначає наступне. Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний недійсним судом. Згідно з частиною першою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Статтею 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). У постанові\~Великої Палати\~Верховного Суду\~від 14\~листопада 2018\~року у\~справі №\~2-\~383/2010\~(провадження\~№14-308цс18)\~зроблений висновок,\~що «стаття\~204\~ЦК України\~закріплює презумпцію\~правомірності правочину.\~Ця презумпція\~означає,\~що вчинений\~правочин вважається\~правомірним,\~тобто таким,\~що породжує,\~змінює або\~припиняє цивільні\~права й\~обов`язки,\~доки ця\~презумпція не\~буде спростована,\~зокрема,\~на підставі\~рішення суду,\~яке набрало\~законної сили.\~У разі\~не спростування\~презумпції правомірності\~договору усі\~права,\~набуті за\~ним сторонами\~правочину,\~повинні безперешкодно\~здійснюватися,\~а обов`язки,\~що виникли\~внаслідок укладення\~договору,\~підлягають виконанню.\~Відповідно до\~статті 639\~ЦК України\~якщо сторони\~домовилися укласти\~договір за\~допомогою інформаційно-телекомунікаційних\~систем,\~він вважається\~укладеним у\~письмовій формі.\~Відповідно до\~статті 639\~ЦК України\~якщо сторони\~домовилися укласти\~договір за\~допомогою інформаційно-телекомунікаційних\~систем,\~він вважається\~укладеним у\~письмовій формі.\~Закон України\~«Про електронну\~комерцію» визначає\~організаційно-правові\~засади діяльності\~у сфері\~електронної комерції\~в Україні,\~встановлює порядок\~вчинення електронних\~правочинів із\~застосуванням інформаційно-телекомунікаційних\~систем та\~визначає права\~і обов`язки\~учасників відносин\~у сфері\~електронної комерції.\~Статтею 3\~цього Закону\~визначено,\~що електронний\~договір цедомовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частин сьомої, дванадцятої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у визначеному статтею 12 цього Закону порядку, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Статтею 12 зазначеного Закону встановлено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Норми статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису, так і електронного підпису, визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа і не може визнаватися недійсним лише через його електронну форму. Як видно з анкети-заяви від 17 квітня 2018 року для [PERSON] згенеровано ключова пара з особистим ключем, яка використовувалася для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку (електронний сервіс банку для надання банківських послуг клієнту), з метою засвідчення її дій згідно з договором про надання банківських послуг». Отже, представник позивача надав усі наявні у нього докази по справі, які відповідно до норм чинного законодавства містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують заявлені позовні вимоги, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність кредитних відносин та заборгованості по кредиту у відповідача перед позивачем. При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами суд виходить із положень ч.1 ст.141 ЦПК України, де зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову з відповідача підлягає стягненню на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати у виді сплаченого судового збору. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved