Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів: \~ \~ \~ \~13.07.2021 р. представник позивача [PERSON] адвокат Волощенко В.І. звернувся до суду із позовною заявою до Васильківського відділення акціонерного товариства «Київоблгаз», Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»» про визнання дій протиправними, зобов`язання поновити становище, визнання недійсним та скасування рішення комісії, стягнення завданих збитків, стягнення моральної шкоди, в порядку ЗУ «Про захист прав споживачів». Просив суд: визнати незаконним та скасувати протокол засідання комісії Васильківського відділення Акціонерного товариства «Київоблгаз» з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС та додатки до нього у вигляді акту-розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природнього газу і його вартості, рахунку на оплату збитків від 15.06.2021 р. на суму 100104,61 грн.; визнати протиправними дії Васильківського відділення Акціонерного товариства «Київоблгаз» щодо відключення 16.06.2021 р. споживача [PERSON] , особовий рахунок№ [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , від газопостачання; зобов`язати Васильківське відділення Акціонерного товариства «Київоблгаз» та Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відновити становище позивача, яке існувало до порушення, а саме, за власний рахунок здійснити відновлення постачання природнього газу споживачу [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , до будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь [PERSON] компенсацію завданої моральної шкоди в розмірі 10000,00 грн.; стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь [PERSON] компенсацію завданих збитків в розмірі планового місячного об`єму споживання газу за період безпідставного припинення газопостачання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.07.2021 р. дану позовну заяву залишено без руху. \~ \~ \~ \~25.08.2021 р. на виконання вимог ухвали від 13.07.2021 р. представник позивача [PERSON] адвокат Волощенко В.І. подав до суду позовну заяву в новій редакції, де позивач просив суд: визнати незаконним та скасувати акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, зіставлений щодо споживача [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , та рахунок на оплату збитків від 15.06.2021 р. на суму 100104,61 грн.; визнати протиправними дії Акціонерного товариства «Київоблгаз» щодо відключення 16.06.2021 р. споживача [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , від газопостачання; зобов`язати Акціонерне товариство «Київоблгаз» відновити становище позивача, яке існувало до порушення, а саме, за власний рахунок здійснити відновлення постачання природнього газу споживачу [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , до будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь [PERSON] компенсацію завданої моральної шкоди в розмірі 10000,00 грн.; стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь [PERSON] компенсацію завданих збитків в розмірі планового місячного об`єму споживання газу за період безпідставного припинення газопостачання. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Волощенко В.І. підтримав позов, вказав що Акт про порушення складено з порушенням закону, без присутності позивача. У судовому засіданні позивача [PERSON] підтримала позов повністю. Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлені належним чином. У встановлений строк відзиву на позовну заяву до суду не надійшло, а тому в силу ч. 8\~ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Позивач [PERSON] є споживачем послуг Васильківського відділення АТ «Київоблгаз», особовий рахунок: № [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] (а.с.10,92). Як вбачається з матеріалів справи, актом про порушення № 1431 від 23.03.2019 р. зафіксовано порушення пп.1, п.1, глави 2 розділу, а саме наявність несанкціонованого газоводу (а.с.65), що був направлений листом з рекомендованим повідомленням (а.с.66,67). Васильківським відділенням АТ «Київоблгаз» протоколом № 229/1 про засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, 15.06.2021 р. вирішено задовольнити акт про порушення № 1431 від 23.03.2019 р. та нарахувати збитки за період з 24.03.2017 р. по 23.03.2019 р. (а.с.71). Актом-розрахунком не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природнього газу і його вартості від 15.06.2021 р. з приводу несанкціонованого газопроводу на підставі акту від 23.03.2019 р. № 1431 розраховано суму збитків, завданих порушенням споживача, у розмірі 100104,61 грн. (а.с.79). Внаслідок чого позивачу надано рахунок на оплату збитків від 15.06.2021 р. на 100104,61 грн. (а.с.12). Судом встановлено, що згідно копії акту про відключення об`єкту (газових приладів) від 16.06.2021 р., складеного представниками АТ «Київоблгаз», у якому також зазначено, що такий Акт складено за участю споживача [PERSON] , яка від підпису відмовилися, містяться дані про показання лічильника 4129,22 м3, а також про те, що такий Акт, складено у зв`язку із самовільним підключенням газових приладів і пристроїв споживача до системи газопостачання, згідно пп.6 п. 1 Глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ (а.с.11,80). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Статтею 13 ЦПК України\~передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК України). Згідно ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до преамбули\~Закону України «Про захист прав споживачів»\~він регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Закон України «Про ринок природного газу»\~визначає наступних суб`єктів ринку природного газу: оператор газотранспортної системи; оператор газорозподільної системи; оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач. Відповідно до п.1 глави 1 розділу VІ Кодексу газороздільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державнерегулювання у сферахенергетикита комунальних послуг№ 2494 від 30.09.2015 р., (далі - КГС) суб`єкти ринку природного газу (у тому числі споживачі), які в установленому законодавством порядку підключені до газорозподільних систем, мають право на отримання/передачу природного газу зазначеними газорозподільними системами за умови дотримання ними вимог цього\~Кодексу\~та укладення договору розподілу природного газу. Згідно п.3 глави 2 розділу ХІ КГС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить у тому числі несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. У відповідності п.2 Глави 6 розділу Х Кодексу ГРС, Оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього\~Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Відповідно до п. 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього\~Кодексу\~перевірку комерційного ВОГ та його складових зокрема щодо відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу. Згідно п. 7 глави 8 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в\~розділі ХІ цього Кодексу. Згідно пунктів 2, 3, 8, 11, 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень . У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали: або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою; або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи. На виконання вимог п. 8 глави 5 Розділу ХІ Кодексу ГРС в акті про порушення зазначено про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначено: місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково) або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. Акт про порушення є службовим документом, що підтверджує факт порушення, носієм доказової інформації про виявлені представниками Оператора ГРМ порушення побутовими споживачами вимог законодавства. На підставі акта про порушення приймається відповідне рішення комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, що і є підставою для настання відповідних наслідків - нарахування фактичного об`єму спожитого (розподіленого/поставленого) природного газу по побутовому споживачу за відповідний календарний місяць за граничними об`ємами споживання природного газу населенням. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Відповідно до п. 1 гл. 7 розділу 6 Кодексу ГРС - Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, зокрема у випадку несанкціонованого відбору природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ. Якщо припинення газопостачання (розподілу природного газу) на об`єкт побутового споживача буде здійснюватися у випадках, визначених у підпунктах 1 - 5 (крім випадку подання споживачем письмової заяви про припинення газопостачання), 9 цього пункту, Оператор ГРМ має надіслати рекомендованим поштовим відправленням або надати з позначкою про вручення повідомлення про припинення газопостачання/розподілу природного газу побутовому споживачу не менше ніж за три доби до запланованої дати припинення газопостачання (розподілу природного газу). При цьому в повідомленні мають бути зазначені підстави та дата припинення газопостачання (розподілу природного газу) Оператором ГРМ. Згідно пункту 4 частини першої\~статті 13 Закону України «Про ринок природного газу»\~споживач має право, зокрема, на отримання природного газу належної якості та кількості, фізико-хімічні показники якого відповідають встановленим нормам, відповідно до умов укладених договорів, крім випадків припинення (обмеження) постачання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів. Безпідставне припинення газопостачання - це припинення газопостачання споживачеві, здійснене незважаючи на те, що споживачем не порушуються умови договору про надання послуг з газопостачання, і воно здійснене з порушенням умов Правил (без установленого Правилами письмового попередження про припинення газопостачання, відключення від газопостачання в останній робочий день перед вихідними та святковими днями, крім випадків аварійних ситуацій у системах газопостачання). Оцінка суду. Так, судом встановлено, що позивач [PERSON] є споживачем послуг Васильківського відділення АТ «Київоблгаз», особовий рахунок: № [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] (а.с.10,92). Сторонами не заперечується, що між ними виникли правовідносини, які регулюються\~Законом України «Про ринок природного газу»\~та Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою КРЕКП № 2494 від 30.09.2015 р. і зареєстрованим Міністерством юстиції України 06.11.2015 р. № 1379/27824. Тобто, в судовому засіданні встановлено, що між сторонами існують договірні правовідносини з надання послуг з газопостачання вказаного вище житлового будинку. Так позивач, поряд із іншим, просить суд\~визнати незаконним та скасувати акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, зіставлений щодо споживача [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , та рахунок на оплату збитків від 15.06.2021 р. на суму 100104,61 грн. Згідно правової позиції Верховного Суду України у справі N 6-4ц11 (постанова від 06.06 2011 р.), а також у справі N 6-26441св09, зазначено, що, як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Водночас, складений відповідачем Васильківського відділення акціонерного товариства «Київоблгаз», акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та рахунок на оплату збитків від 15.06.2021 р. є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки, а тому оскарження лише факту їх складання, які не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначені документи (акти) можуть бути визнані як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішення якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту. Такий висновок зроблений судом з урахуванням правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 06.02.2019 р. (справа № 522/12901/17-ц, провадження № 14-503цс18). Відповідно до правового висновку, до якого дійшли Верховний Суд України у постанові від 12.09.2011 р. у справі № 6-25цс11 та Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.02.2019 р. у справі № 14-503цс18, - складені газорозподільною організацією акт про порушення та акт про відключення не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків, а лише є фіксацією виявленого порушення, а тому їх оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту порушених прав. Таким чином, суд в принципі не може визнати такі дії неправомірними, так як такого способу захисту не передбачено чинним законодавством України. Враховуючи правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду України від 12.06.2007 р. у справі № 3/576н, слід зазначити, що предметом позову може бути матеріально-правова чи немайнова вимога позивача до відповідача, відносно якої суд повинен прийняти рішення. Предметом позову не можуть бути обставини, які виступають доказами у справі, зокрема, підписання, складання актів, оскільки такі акти підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять до підстав позову. Захист майнового або немайнового права чи законного інтересу відбувається шляхом прийняття судом рішення про примусове виконання відповідачем певних дій або зобов`язання утриматись від їх вчинення. Заявлена позивачем вимога про визнання незаконним та скасування акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та рахунок на оплату збитків, не може бути виконана у примусовому порядку, оскільки відсутній механізм виконання такого рішення. Вирішуючи питання\~щодо позовних\~вимог в\~частині визнання протиправними дій Акціонерного товариства «Київоблгаз» щодо відключення 16.06.2021 р. споживача [PERSON] , та зобов`язання Акціонерне товариство «Київоблгаз» відновити становище позивача, яке існувало до порушення, а саме, за власний рахунок здійснити відновлення постачання природнього газу споживачу [PERSON] , суд виходить з наступного. Згідно з п.п.3 п.6.1 VI Типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2500 від 30.09.2015 р., постачальник має право ініціювати припинення постачання природного газу споживачу у порядку та на умовах, визначених цим Договором та чинним законодавством. На підставі виявленого у позивача несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ було складено акт про порушення № 1431 від 23.03.2019 р., відповідно до якого у результаті виявленого несанкціонованого газопроводу визначено, що про дату і час проведення комісії відповідача з розгляду такого Акту буде повідомлено додатково. Акт про порушення склали та підписали троє представників Васильківського відділення АТ «Київоблгаз» та надали диск з відеоматеріалами, з яких вбачається відсутність добровільної згоди позивача на підписання акту (а.с.63-65). Що унеможливлює визнання даного акту недійсним або складеним з порушенням процедури. Даний акт про порушення № 1431 від 23.03.2019 р. було направлено супровідним листом, що підтверджується рекомендованим повідомленням (а.с. 66,67). Пунктом 7 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем визначено обов`язок Оператора ГРМ щодо складення саме Акту про порушення, що і було зроблено. Жодних даних, які б свідчили про те, що такий акт на місці не складався, матеріали справи не містять та доказів з цього приводу суду не надано. При цьому, Кодекс газорозподільних систем, передбачає, що споживач повідомляється про проведення засідання комісії та експертизи і може брати у них участь. Однак його неявка не перешкоджає комісії проводити процесуальні дії, визначені законодавством. Тобто, беручи факт повідомлення споживача [PERSON] про складання Акту про порушення № 1431 від 23.03.2019 р. супровідним листом та присутності позивача [PERSON] під час розгляду вищевказаного акту № 1431 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення від 15.06.2021 р., де остання відмовилась від підпису (а.с. 71). Як зазначено вище, п. 1 гл. 7 розділу 6 Кодексу ГРС, передбачені випадки коли Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу. Таким чином, беручи до уваги, що згідно\~ст. 2 ЗУ «Про забезпечення комерційного обліку природного газу»\~постачання природного газу здійснюється за умови його комерційного обліку. Жодних доказів того, що [PERSON] не погоджувалась із діями Оператора ГРМ, вчиненими протягом 2019-2021 років, суду не надано, а один лише факт відключення від газопостачання, яке проведено 16.06.2021 р. відповідно до вищезазначених норм законодавства України, не може свідчити про незаконність раніше проведених дій. Таким чином суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] і у цій частині. Вирішуючи питання про відшкодування позивачеві моральної шкоди, суд виходить з наступного. Згідно з вимогами\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується в грошовій або іншій матеріальній формі за рішенням суду незалежно від відшкодування майнової шкоди. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормамистатті 1167\~ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п.п. 3, 4, 5\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Тобто при вирішенні спору про стягнення моральної шкоди суду слід встановити: наявність заподіяної позивачу шкоди, протиправність діяння відповідача, наявність причинного зв`язку між заподіяною шкодою і протиправним діянням відповідача. При цьому кожна із вказаних обставин повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Суд зазначає, що оскільки в судовому засіданні не встановлено протиправності дій відповідачів щодо відключення від газопостачання житлової будівлі позивача, таким чином позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання щодо позовних вимог в частині\~стягнення з Акціонернеого товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь [PERSON] компенсацію завданих збитків в розмірі планового місячного об`єму споживання газу за період безпідставного припинення газопостачання. У разі якщо безпідставне припинення газопостачання завдало споживачеві матеріальної та/або моральної шкоди, газопостачальне/газорозподільне підприємство відшкодовує її на підставі рішення суду. Безпідставне припинення газопостачання - це припинення газопостачання споживачеві, здійснене незважаючи на те, що споживачем не порушуються умови договору про надання послуг з газопостачання, і воно здійснене з порушенням умов Правил (без установленого Правилами письмового попередження про припинення газопостачання, відключення від газопостачання в останній робочий день перед вихідними та святковими днями, крім випадків аварійних ситуацій у системах газопостачання). Пунктом 36 Правил надання населенню послуг з газопостачання передбачено, що газопостачальне та газорозподільне підприємство несуть відповідальність згідно із законодавством, у тому числі, за безпідставне припинення газопостачання. Отже, відповідальність газопостачального та газорозподільного підприємства щодо відшкодування шкоди, у тому числі моральної шкоди, передбачено нормами законодавства України, яке регулює спірні правовідносини. Проте в судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи безпідставності припинення газопостачання, оскільки як вбачається вище не встановлено протиправності щодо відключення позивача від газопостачання. Таким чином суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] в цій частині. Суд також зазначає, що згідно висновків Європейського суду з прав людини зазначеного у рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 р. №303А, п.2958 - суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий,що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Згідно ч. 1, п. 3, ч. 2 ч. 10 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed