Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-07 00:00:00

21.02.2020 [PERSON] звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з даним позовом та після часткової зміни предмету позову просив суд: - поділити в натурі житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями спорудами по [ADDRESS] , що є об`єктом спільної часткової власності наступним чином: - виділити у власність [PERSON] : веранду площею 3,3 кв.м., кухню площею 10,4 кв.м, житлову кімнату площею 19,4 кв.м., санвузол площею 4,2 кв.м.; - виділити у власність [PERSON] господарські споруди: ганок (літера а5), гараж (літера Г), колодязь (літера К),колонку пробивну (літера Л), 14/32 частки ями вигрібної (літера М), хвіртка металева (літера N1) 14/32 частки, ворота (літера N2) 14/32 частки, огорожа (літера N3) 14/32 частки; - виділити у власність [PERSON] та [PERSON] : 1-1 веранду площею 3,8 кв.м, 1-2 кухня площею 11,1 кв.м., 1-3 коридор площею 7,0 кв.м, 1-4 житлова кімната площею 6,7 кв.м., 1-5 житлова кімната площею 10,0 кв.м., 1-6 житлова кімната площа 9,2 кв.м.; - виділити у власність [PERSON] та [PERSON] господарські споруди: ганок (літера а4), сарай (літера-Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е), сарай (літера Ж), навіс (літера 3), колонка пробивна (літера Л) 18/32 частки, хвіртки металева (літера N1) 18/32 частки, ворота (літера N2 ) 18/32 частки, огорожі (літера N3) 18/32 частки; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] та відповідачів [PERSON] і [PERSON] на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами по [ADDRESS] ; - стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в розмірі 34190,00 грн.; - стягнути з [PERSON] та [PERSON] судові витрати пов`язані з розглядом даної цивільної справи (т.1 а.с.2-6, 133-137). Свої вимоги позивач обґрунтовує наступним. Позивач по справі [PERSON] обґрунтовує позов тим, що є власником 14/32 частини домоволодіння, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідачі по справі: [PERSON] та [PERSON] є власниками 18/32 частин домоволодіння, що розташоване за даною адресою в рівних долях кожній (по 9/32). Зазначає, що відповідно до технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, виготовленого КП «Бориспільське БТІ» від 11.01.2020 р., житловий будинок садибного типу з надвірними будівлями та спорудами в [ADDRESS] , складається з одного поверху та містить фактично дві окремі частини (квартири). Також вказує, що ще до набуття позивачем права власності на 14/32 частин в домоволодінні у сторін склався порядок користування будинком таким чином, за яким фактично сім`я позивача проживала в частині будинку, яка позначена під [ADDRESS] та складається з приміщень в будинку: 2-1 веранда площею 3,3 кв.м., 2-2 кухня площею 10,4 кв.м., 2-3 житлова кімната площею 19,4 кв.м., 2-4 санвузол площею 4,2 кв.м., де загальна площа 37,3 кв.м., та житлова 19,4 кв.м. Дана частина має окремо збудований вхід, окремі комунікації. В іншій частині домоволодіння проживала та проживає мати позивача та відповідачів [PERSON] , але на сьогодні дана частина будинку належить відповідачам по страві. Ця частина будинку визначена в технічному паспорті як квартира [ADDRESS] , яка складається з приміщень в будинку: 1-1 веранда площею 3,8 кв.м., 1-2 кухня площею 11,1 кв.м., 1-3 коридор площею 7,0 кв.м., 1-4 житлова площею 6,7 кв.м., 1-5 житлова площею 10,0 кв.м., 1-6 житлова площею 9,2 кв.м., де загальна площа 47,8 кв.м. та житлова 25,9 кв.м. Тобто дана частина будинку також має окремий вхід та комунікації. Оскільки, будинок перебуває у спільній частковій власності, позивач не може здійснити встановлення окремого лічильника та присвоїти окрему поштову адресу, що надасть позивачу можливість реалізувати право на приватизацію земельної ділянки та відповідно встановити окремий порядок реалізації права позивача на житло. Як стверджує позивач, відповідачі не бажають в добровільному порядку виділяти свої частини, тому позивач вимушений звернутися до суду з позовом про поділ спільного будинку в натурі. Також зазначає, що 09 листопада 2020 року, на підставі договору №23.10/2020 на проведення незалежної оцінки, Приватним підприємством «Авто-експрес», в особі директора Гонцовського Віктора Станіславовича, було складено звіт про вартість нерухомого майна та варіанти його розподілу. Експертом запропоновано п`ять варіантів розподілу нерухомого майна. Однак, позивач вважає за доцільне здійснити поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , згідно з Варіантом №2, який міститься на сторінці 83 Звіту про оцінку нерухомого мийна. Ухвалю судді від 03.03.2020 було відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами загального позовного провадження (т.1 а.с.28). 30.04.2020 відповідачами [PERSON] , [PERSON] подано відзив (т.1 а.с.34-35), за змістом якого відповідачі щодо поділу в натурі житлового будинку не заперечують. Щодо поділу господарських будівель і споруд відповідачі не погоджуються з вимогою позивача та пропонують виділити позивачу: а5 - ганок, сарай Б, погріб В, сарай Д, вбиральню Е, сарай Ж, навіс 3, колодязь К , яму вигрібну М та частину огорожі. Відповідачам виділити: а4 - ганок, колонку Л, гараж Г та частину огорожі. Визначення такого порядку проділу також обумовлено тим, що позивач не проживає в спірному будинку, а проживає в іншому, належному йому будинку. Водночас, в будинку проживає їх мама, яка користується цим будинком. Згідно такого варіанту поділу їх мама буде безперешкодно користуватись подвір`ям біля будинку 23.07.2020 відповідачами подано заперечення (а.с.64-68), за змістом яких додатково зазначено про те, що відповідачі не можуть погодитися із запропонованим позивачем варіантом поділу господарських будівель. По-перше: позивач зазначивши такі будівлі та споруди не тільки збільшив свою частку у майні, але й збільшив собі майна і у вартісному вигляді, що є неприпустимим та порушує рівність сторін по відношенню до часток кожного. По-друге: відповідно до п.3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ( в подальшому - ДБН 360-92**) для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Вказують, що господарські будівлі та споруди: сарай «Б» , погріб «В», сарай «Д», убиральня «Е», сарай «Ж», навіс «З» колодязь «К», які позивач запропонував виділити відповідачам в натурі - знаходяться на одній лінії із частиною будинку, який позивач просить виділити йому в натурі. Це вбачається із Топографо-геодезичного плану земельної ділянки ( кадастровий номер 3210500000:11:048:0238) по [ADDRESS] та підтверджується Світлиною № 14. А тому, запропонований позивачем план розподілу між сторонами справи житлового будинку та господарських будівель і споруд та встановлення порядку користування земельною ділянкою, не відповідатиме вимогам ДБН-360-92**. 26.10.2020 відповідачами [PERSON] та [PERSON] подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення варіантів поділу будинку та варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою (т.1 а.с.19-20). 24.11.2022 представником позивача адвокатом Сациком Р.В. подано клопотання про виклик свідків (т.1 а.с.283-284): позивача [PERSON] , [PERSON] . 30.11.2020 відповідачами [PERSON] та [PERSON] подано клопотання про допит свідка [PERSON] (т.1 а.с.19-20 10.03.2021 позивачем [PERSON] подано заяву про виклик свідків: [PERSON] та [PERSON] (т.2 а.с.40-41). Ухвалою суду, занесеною до протоколу підготовчого засідання від 25.09.2020 (т.1 а.с.114-115) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору було залучено орган місцевого самоврядування Бориспільську міську раду Київської області. В підготовчому засіданні 15.06.2021 суд повністю задовольнив заяви сторін про виклик свідків, а також за клопотанням відповідача [PERSON] та представника відповідачів адвоката Синьоокого В.В. залишив клопотання відповідачів про призначення будівельно-технічної експертизи без розгляду (т.2 а.с.45-46). Ухвалою від 15.06.2021 було закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду (т.2 а.с.45-46,48). В судовому засіданні позивач [PERSON] , та його представники [PERSON] , [PERSON] уточнені позовні вимоги щодо поділу будинку підтримали. Позивач, будучи допитаний в якості свідка в порядку, визначеному ст.ст. 192, 234 ЦПК України, додатково пояснив, що коштами та власними зусиллями брав участь у будівництві гаражу, а також за власний рахунок та власними зусиллями будував колонку пробивну, тому вважає, що вони мають відійти йому при поділі будинку та господарських будівель. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] проти задоволення позову заперечували, зазначивши про те, що не заперечували щодо поділу будинку відповідно до запропонованого варіанту, де позивачу [PERSON] відходить у власність та користування частина будинку, що складає квартиру [ADDRESS] , а відповідача, де на даний час проживає їх мати [PERSON] , приміщення, що складають квартиру [ADDRESS] . Вважають, що неможливо здійснити поділ існуючих надвірних будівель у такий спосіб, щоб у подальшому було можливо встановити порядок користування земельною ділянкою. Заперечують проти стягнення грошової компенсації. Представник відповідачів адвокат Синьоокий В.В. вказав, що сторони не змогли у тому числі за допомогою спеціаліста визначити та домовитися про поділ домоволодіння, який врахував би інтереси усіх співвласників, припускає, що для поділу домоволодіння та в подальшому земельної ділянки, невиключно, було б необхідно знести частину вже існуючи надвірних будівель і споруд. Представник третьої особи Бориспільської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, представником третьої особи подано клопотання про розгляду справи без участі представника Бориспільської міської ради (т.2 а.с.5,28,101). Заслухавши пояснення сторін та їх представників, показання позивача [PERSON] , допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , заслухавши роз`яснення висновку судового експерта, дослідивши матеріали цивільної справи та надані документи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до вимог\~ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ч. 3 ст.12, ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Зокрема, згідно ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. За змістом ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Встановлено, що позивачу [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 14/32 частини домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , у тому числі: 1/8 частина в порядку спадкування після померлого батька [PERSON] згідно з рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2008 року, а також 5/16 частин за Договором дарування 5/8 частин житлового будинку та господарських будівель і споруд від 15.08.2017, реєстровий №582 (т.1 а.с.15,16,19) . Відповідачам по справі: [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належить кожній по 9/32 частини домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , у тому числі: по 1/8 частині в порядку спадкування після померлого батька [PERSON] згідно з рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2008 року, а також по 5/32 частин за Договором дарування 5/8 частин житлового будинку та господарських будівель і споруд від 15.08.2017, реєстровий №582 (т.1 а.с.15,16,19) . Таким чином, встановлено, що розмір часток кожної із сторін справи на даний час становить: позивача [PERSON] - 14/32 частин, відповідача [PERSON] - 9/32 частин, відповідача [PERSON] - 9 /32 частин. Як визнано сторонами та підтверджується даними Технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, виготовленого КП «Бориспільське БТІ» від 11.01.2020 р., житловий будинок садибного типу з надвірними будівлями та спорудами в [ADDRESS] , складається з одного поверху та містить фактично дві окремі частини (квартири). Сторонами повністю визнано, що між співвласниками: позивачем та відповідачами склався порядок користування будинком, відповідно до якого сім`я позивача проживала в частині будинку, яка позначена як квартира за [ADDRESS] та складається з приміщень в будинку: 2-1 веранда площею 3,3 кв.м., 2-2 кухня площею 10,4 кв.м., 2-3 житлова кімната площею 19,4 кв.м., 2-4 санвузол площею 4,2 кв.м., де загальна площа 37,3 кв.м., та житлова 19,4 кв.м. Ця частина має окремо збудований вхід. Як визнано сторонами, в іншій частині домоволодіння проживала та проживає мати позивача та відповідачів, [PERSON] . Ця частина будинку визначена в технічному паспорті як квартира за [ADDRESS] та складається з приміщень в будинку: 1-1 веранда площею 3,8 кв.м., 1-2 кухня площею 11,1 кв.м., 1-3 коридор площею 7,0 кв.м., 1-4 житлова площею 6,7 кв.м., 1-5 житлова площею 10,0 кв.м., 1-6 житлова площею 9,2 кв.м., де загальна площа 47,8 кв.м. та житлова 25,9 кв.м. Вказана частина будинку також має окремий вхід. Крім того,\~сторонами визнано\~та належними\~і допустимим\~доказами не\~спростовується,\~що земельна\~ділянка під\~будинком на\~надвірними будівлями\~і спорудами\~за вказаною\~адресою : [ADDRESS] , - не приватизована. Відповідно до ст. ст.\~364,\~367 ЦК України\~кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог\~ст. 183 ЦК України. Відповідно до вимог частин 1 та 2\~ст.\~364\~ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2\~ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом. При цьому суд, враховує положення ст. ст. 183, 367 ЦК України, відповідно до яких виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири. Відповідно роз`яснення викладені у пунктах 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», відповідно до яких судам роз`яснено, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Встановлено, що з метою визначення варіантів поділу будинку та господарських будівель і споруд, а також визначення варіантів поділу земельної ділянки позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності Приватного підприємства «АВТО-ЕКСПРЕС», що діє на підставі сертифікату суб`єкта оціночної діяльності, виданого ФДМУ за №834/19 від 31.10.2019р., яким складено «Звіт про оцінку нерухомого майна» (т.1 а.с. (139-282). За результатами проведення обстеження та оцінки було встановлено, що вартість нерухомого майна, яким є житловий будинок, загальною площею 85,1 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, які підлягають розподілу, без урахування земельної ділянки, що розташований за адресою: [ADDRESS] , станом на 23 жовтня 2020 року склала 634160грн., в тому числі вартість належної позивачу 14/32 частки, про виділення якої він просить, становить 277445 грн.00 коп. (т.1 а.с.140). Крім того, встановлено можливість поділу будинку та надвірних будівель і споруд, а також визначено 5 (п`ять) варіантів поділу, кожний з яких передбачає відступ від ідеальних часток, а також передбачає сплату грошової компенсації за відступ від ідеальних часток, а також компенсацію витрат співвласнику квартири [ADDRESS] за під`єднання до ліній електро- та газових мереж та встановлення автономного опалення. Встановлено, що позивач просив поділити будинок, господарські будівлі та споруди відповідно до запропонованого оцінювачем Варіанту поділу №2 (т.1 а.с.221-223), який передбачає поділ житлового будинку та господарських будівель і споруд наступним чином: - виділення співвласнику 1 ( [PERSON] ): 2-1 веранду площею 3,3 кв.м., 2-2 кухню площею 10,4 кв.м, 2-3 житлову кімнату площею 19,4 кв.м., 2-4 санвузол площею 4,2 кв.м., а також господарські споруди: ганок (літера а5), гараж (літера Г), колодязь (літера К), колонку пробивну (літера Л), 14/32 частки ями вигрібної (літера М), хвіртка металева (літера N1) 14/32 частки, ворота (літера N2) 14/32 частки, огорожа (літера N3) 14/32 частки; - виділення співвласнику 2 ( [PERSON] та [PERSON] ): 1-1 веранду площею 3,8 кв.м, 1-2 кухня площею 11,1 кв.м., 1-3 коридор площею 7,0 кв.м, 1-4 житлова кімната площею 6,7 кв.м., 1-5 житлова кімната площею 10,0 кв.м., 1-6 житлова кімната площа 9,2 кв.м., а також господарські споруди: ганок (літера а4), сарай (літера-Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е), сарай (літера Ж), навіс (літера 3), колонка пробивна (літера Л) 18/32 частки, хвіртки металева (літера N1) 18/32 частки, ворота (літера N2) 18/32 частки, огорожі (літера N3) 18/32 частки. При цьому варіанті поділу різниця між ідеальними частками складає 8784,00 грн.: до першого співвласника відійде 42/100 частки майна, що на 8784,00 грн. менше від ідеальної частки, співвласнику 2 відійде 58/100 частки, що на 8784,00 грн. більше від ідеальної частки. Вартість під`єднання до ліній електро та газових мереж та встановлення автономного опалення, для першого співвласника ( [PERSON] ) становить 51999,00грн. Також розрахована компенсація співвласнику 1 в розмірі 18/32 різниці від ідеальної частки (4941,00грн.) та 18/32 від розрахованих затрат на переобладнання (29249,00грн.), в загальній сумі 34190грн.00коп. (т.1 а.с.221-223). Відповідачі в своїх поясненнях звертали увагу, що поділ надвірних будівель має відбуватися відповідно до запропонованих варіантів №3 чи №5, а саме: співвласнику 1 ( [PERSON] ) мають бути виділені господарські споруди: ганок (літера а5), сарай (літера Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е) , колодязь (літера К), яма вигрібна (літера М), а співвідповідачу 2 ( [PERSON] та [PERSON] ) виділені господарські споруди: ганок (літера а4), гараж (літера Г), сарай (літера Ж), навіс (літера З), колонка пробивна (літера Л). Судом були проаналізовані доводи позивача, який стверджував, що гараж (літера Г) має перейти у його власність, а також вважав, що колонка пробивна (Літера Л) також мала залишитися у спільній частковій власності обох співвласників, оскільки позивач безпосередньо та за власні кошти здійснював їх будівництво, а також заперечення відповідачів, які вказували що відстань від господарських будівель сарай (літера-Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е) до стіни будинку, в частині, що переходить співвласнику 1, не відповідає нормам п.3.25 ДБН 360-92**. У цьому зв`язку, суд звертає увагу, що ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» втратили законну силу, проте наразі чинні ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». Так згідно з п. 3.25* ДБН 360-92, для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Новим ДБН Б.2.2-12:2019 передбачається, що для нової садибної та дачної забудови відстань від межі слід встановлювати не менше 3 м. З урахуванням викладеного, суд вважає обґрунтованими заперечення відповідачів в тій частині, що господарські будівлі: сарай (літера-Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е), відстань від яких до стіни будинку (квартира [ADDRESS] ) не відповідають зазначеним нормам ДБН, не можуть бути виділені співвласнику 2 (відповідачам), у фактичному користуванні яких, як визнано сторонами, знаходиться протилежна частина будинку (квартира [ADDRESS] ), що, зокрема також підтверджується даними технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями і спорудами (т.1 а.с.7-11), фотографіями домоволодіння (т.1 а.с.69-83, 254-265), долученими до Звіту оцінки схемами та планом забудови земельної ділянки, кадастровим планом земельної ділянки (т.1 а.с.218,221,224, 227, 230, 242, 244). З цих підстав, суд вважав доцільним та обґрунтованим розглядати варіанти поділу будинку та господарських будівель і споруд, які передбачають залишення вищенаведених господарських будівель (сарай (літера-Б), погріб (літера В), сарай (літера Д), убиральня (літера Е)) у власності співвласника частини будинку (квартира [ADDRESS] ), яка знаходиться у безпосередній близькості до цих споруд, тобто варіанти №3 та [ADDRESS] . Відповідно до обох цих варіантів (№3 та №5) різниця між ідеальними частками складає 21258,00 грн.: до першого співвласника відійде 42/100 частки майна, що на 21258,00 грн. більше від ідеальної частки, співвласнику 2 (відповідачам) відійде 58/100 частки, що на 21258,00 грн. більше від ідеальної частки. Вартість під`єднання до ліній електро та газових мереж та встановлення автономного опалення, для першого співвласника (позивача [PERSON] ) становить 51999,00грн. Розрахована вартість забезпечення співвласника 1 ( [PERSON] ) автономним водопостачанням (будівництва окремої колонки), яка складає 52607,00грн. (т.1 а.с.224-226, 230-232). Водночас, варіант №5 також передбачає будівництво співвласником 1 ( [PERSON] ) нового гаражу, вартість якого, з округленням, становить 125577,00грн. (т.1 а.с.231-232). Всебічно, повно та об`єктивно дослідивши, проаналізувавши та оцінивши вищевказаний «Звіт про оцінку», та враховуючи, що відповідачами не було підтримано раніше заявлене клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, а сама проведена оцінка нерухомості (житлового будинку та господарських споруд), а також можливість поділу будинку в натурі не викликає у суду сумнівів, та сторонами не оспорюється, суд дійшов висновку, в цій частині висновки оцінювача можуть бути враховані судом при визначенні варіанту поділу будинку та господарських будівель і споруд. Оскільки варіант №5 передбачає додатково витрати на будівництво ще однієї господарської споруди гаражу, що не може вважатися обґрунтованим с точки зору чинного цивільного законодавства, яким врегульовано порядок здійснення спільної часткової власності, а також виділення частки співвласника зі спільної часткової власності. Крім того, суд враховує, що різниця ідеальною часткою та вартістю частини будинку та господарських будівель, що фактично отримує співвласник при розподілі підлягає компенсації в повному обсязі, а не пропорційно до розміру часток у праві власності, що зроблено оцінювачем. Щодо розподілу витрат на переобладнання, то з урахуванням того, що співвласники відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язані брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном (ст.360 ЦК України), такі витрати підлягають розподілу між сторонами. Таким чином,\~суд дійшов\~висновку,\~що з\~метою врахування\~вимог будівельних\~норм і\~правил при\~розподілі житлового\~будинку та\~господарських будівель\~ і\~споруд слід\~враховувати варіант\~поділу №3,\~а також\~врахувати,\~що позивачу\~відповідачами має\~бути компенсована\~вартість під`єднання до ліній електро та газових мереж та встановлення автономного опалення (51999,00грн.) та вартість забезпечення автономним водопостачанням (будівництва окремої колонки - 52607,00грн.) пропорційно до частки відповідачів у спільній частковій власності, а саме: 18/32 таких витрат, що становить 58841, 00 грн. ((51999,00+52607,00)х18/32). Водночас, шляхом зустрічного зарахування розміру збільшення частки співвласника 1 (позивач [PERSON] ) на 21258,00грн. (т.1 а.с.225), остаточна сума, яка підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача відповідно до вимог ст.ст. 360,364 ЦК України, становить 37583,00грн. (58841,00-21258,00). При цьому доводи позивача щодо необхідності врахування того факту, що він брав участь у створенні нерухомого майна (господарських будівель і споруд) не заслуговують на увагу, оскільки позивачем не оспорюється підстави набуття ним права спільної часткової власності на вказане домоволодіння (за договором дарування та в порядку спадкування), а також не оспорюється розмір частки у спільній частковій власності. В цьому зв`язку суд звертає увагу, що згідно з даними Технічного паспорта рік будівництва гаражу [NUMBER] , пробивної колонки 1995 (т.1 а.с.10-11), тобто до набуття позивачем права спільної часткової власності у спірному нерухомому майні. З цих підстав покази допитаних в судовому засіданні позивача та свідків в цій частині не можуть бути належними і достатніми доказами, які б давали суду підстави відійти від вимог ст.358,364 ЦК України щодо визначення часток у праві спільної часткової власності, права співвласника на надання йому у володіння та користування, а також виділення в натурі тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.\~ Щодо заперечень відповідачів щодо неможливості поділу господарських будівель у такий спосіб, відповідно до якого в подальшому присадибна земельна ділянка могла бути приватизована власниками виділених часток будинку, слід зазначити, що обраний судом варіант поділу якнайкраще забезпечує сторонам таку можливість, оскільки не залишає у спільній сумісній власності сторін жодних господарських будівель і споруд, крім того, господарські будівлі споруди виділені таким чином, щоб вони знаходилися у безпосередній близькості до відповідної частини будинку (т.1 а.с.224), що в цілому не позбавляє сторони можливості в порядку реалізації права на безоплатну приватизацію звернутися до органу місцевого самоврядування для отримання земельної ділянки у власність для обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд. Суд також враховує, що відповідно до ч. 3 ст.\~372\~ЦК України у разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється та в силу вимог ст.4,18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є підставою для здійснення відповідної державної реєстрації речових прав. Відповідно до вимог ст.ст.133,137,139,141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, в тому числі витрати по сплаті судового збору, на професійну правничу допомогу та проведення експертиз. Так,\~позивачем понесені\~документально підтверджені\~витрати:\~по сплаті\~судкового збору\~в сумі\~1181,80грн.\~(т.1\~а.с.1),\~які підлягають\~стягненню з\~відповідачів на\~його користь\~в рівних\~частках по\~590,90грн.\~з кожної.\~Крім того,\~у зв`язку\~з проведеною\~оцінкою та\~визначеною вартістю\~спірної частки\~позивача,\~недоплачена сума\~судового збору\~становить 1580,04грн.\~(2761,83-1181,80)\~та підлягає стягненню з відповідачів на користь держави в рівних частках по 790,02 грн. з кожної. На підставі викладеного,

Outcome: partial