Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

22.06.2022 року позивачка звернулася до суду із заявою, в якій просила розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем та зареєстрований 27 вересня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Первомайському реєстраційної служби Первомайського міськрайонного управління юстиції у Харківській області (актовий запис №142) у зв`язку із наявністю у сторін спільної малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . У зв`язку зі зміною прізвища при укладанні шлюбу при вирішенні справи по суті позивачка бажала залишити собі шлюбне прізвище « [PERSON] » та стягнути з відповідача судові витрати у вигляді сплаченого судового збору та витрат на підготовку позовної заяви до суду. Причиною розірвання шлюбу [PERSON] зазначила той факт, що у подружжя постійно виникали сварки, сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Шлюбно-сімейні відносини припинені за 4 роки до звернення до суду та спільне господарство з того часу не ведеться, сторони мешкають окремо. Ухвалою судді від 04 липня 2022 року по справі було відкрито спрощене позовне провадження, справу було призначено до судового розгляду на 04 серпня 2022 року з повідомленням сторін (а.с.18). Ухвалою суду від 04 серпня 2022 року провадження у справі було відкладено через першу неявку відповідача, повідомленого належним чином про день, час та місце судового засідання у порядку п.2 ч.3 та ч.4 ст.223 ЦПК України (а.с.22). Разом із позовною заявою позивачка надала суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутністю та підтримку позовних вимог (а.с.13). 29.08.2022 року через канцелярію суду надійшла заява відповідача, в якій він повністю визнав позовні вимоги позивачки та просив їх задовольнити, справу просив слухати за його відсутності (а.с.28). У судове засідання сторони не прибули. Враховуючи, що сторони до суду не прибули, надавши згоду на розгляд справи у судовому засіданні без їх участі, при цьому відповідач визнав позовні вимоги, а позивачка наполягала на їх задоволенні, суд вважає за можливе розглянути справу у судовому засіданні без участі сторін та без фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 27.09.2013 року був укладений шлюб між позивачкою та відповідачем по справі, який був зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Первомайському реєстраційної служби Первомайського міськрайонного управління юстиції у Харківській області (актовий запис №171), що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Первомайському реєстраційної служби Первомайського міськрайонного управління юстиції у Харківській області 27.09.2013 року (а.с.6). Від шлюбних\~відносин сторони\~мають малолітню\~дитину:\~доньку \~ [PERSON] ,\~ [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації\~актів цивільного\~стану по\~м.\~Первомайському реєстраційної\~служби Первомайського\~міськрайонного управління\~юстиції у\~Харківській області (актовий запис №314 від 09.12.2013 року)(а.с.9). Відповідно до ч.1\~ст. 110 СК України\~позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі\~ст. 112 СК України\~суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей, створення позивачем фактично нової сім`ї та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до норм\~ст.113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. При вирішенні справи по суті, суд приходить до думки, що зазначені позивачкою та визнані відповідачем підстави розірвання шлюбу знайшли своє підтвердження під час судового розгляду та повинні бути задоволені, оскільки шлюб існує формально та подальше примирення між сторонами неможливе, а його збереження суперечить інтересам сторін по справі. Виховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що сім`я розпалась остаточно, зберегти її не видається можливим, тому шлюб потрібно розірвати. Щодо стягнення з відповідача заявлених позивачкою судових витрат у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 992,40 грн., суд зазначає, що відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а згідно з ч.1\~ст.142\~ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином, в даній справі, враховуючи визнання позову відповідачем до початку вирішення справи по суті, позивачу слід повернути 50% сплаченого нею при зверненні до суду судового збору, що становить 496,20 грн., а з відповідача на її користь слід стягнути інші 50% сплаченого судового збору, що становить інші 496,20 грн. Щодо стягнення з відповідача на користь позивачки витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 500,00 грн., то в цій частині суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з ч.3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Позивачка надала суду квитанцію адвоката Бойко Олени Володимирівни про сплату їй позивачкою 500,00 грн. (а.с.3), акт прийому-передачі виконаних робіт між позивачкою та адвокатом Бойко О.В. від 20.06.2022 року (а.с.10) та договір про надання правничої допомоги від 20.06.2022 року (а.с.11), які разом чітко вказують на те, що позивачка понесла відповідні витрати щодо складання позовної заяви до суду. Вказані витрати суд визнає спірмірними із заявленими вимогами, а тому з відповідача слід стягнути на користь позивачки витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 500,00 грн. На підставі зазначеного та

Outcome: approved