Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-25 00:00:00

21 лютого 2022 року [PERSON] звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві. 28 лютого 2022 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Позиція позивача Позивач посилається на те, що протягом 22 років він працював у шкідливих умовах на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», отримав професійні захворювання, які призвели до встановлення втрати професійної працездатності у сукупному розмірі 60 відсотків та третьої групи інвалідності. Позивач вважає, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» має відшкодувати йому моральну шкоду в сумі 234 000 грн, оскільки саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я. Позовна заява містить клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Рух по справі Ухвалою від 04 березня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою від 15 липня 2022 року задоволено частково клопотання представника відповідача про витребування додаткових доказів. Витребувано з Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпропетровської обласної ради» належним чином завірені копії документів: -первинного акту огляду у МСЕК [PERSON] , [INFO] , -довідки МСЕК про первинне встановлення [PERSON] втрати професійної працездатності. 31 серпня 2022 року від КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР» надійшли копії документів щодо [PERSON] : первинного акта огляду МСЕК № 24 від 13 січня 2017 року, довідки серії 12ААА № 073362, довідки серії 12ААА № 044480. Заяви та клопотання відповідача Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження, оскільки для повного та всебічного розгляду справи є доцільним витребування первинної медичної документації та індивідуальної програми реабілітації інваліда. Також необхідно з`ясувати, яким чином позивачем було розраховано розмір зазначеної у позовній заяві грошової вимоги, коли позивач відчув симптоми, з якими пов`язує наявність моральної шкоди, в чому він вбачає протиправні дії підприємства в межах предмета спору. Крім того представником відповідача подані клопотання: - про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану, - про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання, - про призначення судово-психологічної експертизи. Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК первинно втрати професійної працездатності внаслідок професійних захворювань. Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності. Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди. За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості. Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової явки позивача у судове засідання. Призначення по справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачем такого клопотання не заявлено, для встановлення факту спричинення моральної шкоди та оцінки її розміру не потрібні спеціальні знання. Як передбачено статтею 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. За змістом статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану є недоцільним, оскільки жодних перешкод для розгляду справи воєнний стан не становить. Позиції сторін по справі викладені у заявах по суті справи, розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану, а також про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання та призначення судово-психологічної експертизи. Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно із записами у трудовій книжці (а.с.10-16), [PERSON] працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з повним робочим днем у шахті з квітня 1993 року по липень 2017 року. 15 грудня 2016 року складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, затверджений начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (а.с.22-23). За змістом цього акту [PERSON] 29 листопада 2016 року Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини встановлено наявність професійних захворювань: вібраційна хвороба другої стадії від дії загальної вібрації з церебрально-периферичним ангіодистонічним синдромом, у поєднанні з полірадикулонейропатією, вираженим порушенням біомеханіки хребта, стійким больовим та м`язово-тонічним синдромами, двобічним плечолопатковим періартрозом, остеоартрозом у поєднанні з періартрозом ліктьових і колінних суглобів, остеоартрозом дрібних суглобів кистей та трофічними розладами на кистях, хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легенів першої стадії), ЛН першого ступеня, нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху). Професійні захворювання виникли внаслідок тривалої дії шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу на організм робочого, недосконалість технології, механізмів, робочого інструменту, в тому числі: важкість праці, фізичне динамічне навантаження, підвищена концентрація пилу в повітрі робочої зони, перевищено еквівалентний рівень шуму, підвищена вологість повітря, природнє освітлення відсутнє, напруженість праці: ступінь ризику для власного життя та життя людей - вірогідний, нерегулярна змінність з роботою в нічний час. Довідкою МСЕК серії 12ААА № 044480 від 13 січня 2017 року [PERSON] було первинно встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності, у томі числі: 45 відсотків - вібраційна хвороба, 10 відсотків - ХОЗЛ, 5 відсотків - приглухуватість. Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Надані позивачем та витребувані судом письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 120 000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2022 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial