Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-21 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Військової частини [NUMBER] , в якому просив стягнути з відповідача на його користь збитки вартості будівельно-відновлювальних робіт спричинених внаслідок надзвичайної ситуації на загальну суму 1\~205\~173, 50 грн та 50000 грн моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовував тим, що ним із дружиною [PERSON] у червні 2013 року був придбаний житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, загальною площею 60,5 кв.м на території [ADDRESS] , який був у повністю придатному стані для використання за цільовим призначенням. 26.09.2017 близько 21 год 46 хв в районі 6 поста 111 майданчика зберігання боєприпасів ВЧ [NUMBER] розпочалися неконтрольовані вибухи боєприпасів, які зберігалися на складах та майданчиках відкритого зберігання. 28.09.2017 депутатами Мізяківської сільської ради складено акт обстеження житлових та господарських будівель, в якому зазначено факт руйнування будинку вибиті вікна, розколоті стіни. 02.10.2017 більш детальним оглядом комісії з числа депутатів сільської ради повторно були підтверджені пошкодження будинку: вибиті вікна з рамами 4 шт, пошкоджені вікна ганку 3 шт, веранда відкололась від будинку (ремонту не підлягає), будинок дав тріщину в основі (розколовся), облетіла штукатурка, коньки на даху зрушені з основи. Позивач з дружиною [PERSON] звернулися до філії «Вінницький проектний інститут» ДП МОУ «ЦПІ» на предмет обстеження і складання дефектного акта на пошкоджений будинок, про що 02.10.2017 за № 41/2017 був укладений відповідний договір. За результатами обстеження спеціалістами вказаного державного підприємства був складений акт від 02.10.2017 «Обстеження стану конструкцій житлового будинку [ADDRESS] », який в свою чергу затверджений головою Мізяківської сільської ради. В акті зроблений висновок, що будівля [ADDRESS] після вибухів на Арсеналі перебуває в аварійному стані і подальша його експлуатація не допускається. У зв`язку з цим філією «ВПІ» ДП МОУ «ЦПІ» була складена кошторисна документація по вартості розбирання аварійного будинку, яка склала 49\~563 грн. Тобто спеціалістами зроблений висновок про повну непридатність для проживання будинку і небезпеку подальшої її експлуатації. На підставі Розпорядження Кабінету Міністрів України №667-р від 27.09.2017 «Про виділення коштів для будівництва та придбання житла мешканцям, які потребують відселення з аварійних житлових будинків та здійснення заходів з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації, що склалася 26.09.2017 у м. Калинівка Вінницької області» було виділено 100 млн грн. державних коштів, то всі наступні дії з боку позивача були спрямовані до Калинівської районної державної адміністрації та Вінницької обласної державної адміністрації, посадовими особами яких були надані запевнення, що будинок внесений у списки як аварійний, була пропозиція купити інший будинок для проживання, про що була написана заява від 26.10.2017 для розгляду на сесії Мізяківської сільської ради цього питання, однак у зв`язку з відсутністю коштів у задоволенні заяви було відмовлено. ФОП « [PERSON] » без їх участі як власників провів обстеження будинку сім`ї позивача та склав дефектний акт та кошторисну документацію вартості аварійно-відновлювальних робіт, яка становила 37\~522 грн, після ознайомлення з яким позивачем були викладені зауваження в письмовій формі про те, що будинок є аварійним і в подальшому його експлуатація не допускається. На теперішній час жодних дій на придбання житла або відбудову зруйнованого будинку, який є власністю його сім`ї з боку Державних адміністрацій і органів місцевого самоврядування не здійснювалося, на всі звернення і скарги жодної відповіді не отримано. Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №7/15.3/10900-18 від 17.10.2018 щодо зміни вартості будівельних робіт, продукції промислового виробництва та опосередкованої вартості будівництва об`єктів соціального призначення станом на 01.10.2018 року, опосередкована вартість будівництва об`єктів соціального призначення, які споруджуються на території України (з урахуванням ПДВ) зокрема будинків садибного типу з господарськими будівлями складає 19\~101 грн за 1 кв.м. загальної площі. Розбирання аварійного будинку згідно з кошторисною документацією наданою філією «ВПІ» ДП МОУ «ЦПІ» складає 49\~563 грн. Отже загальна сума будівельно-відновлювальних робіт будинку площею 60,5\~кв.м (з урахуванням демонтажу) становить 1\~205\~173 грн 50 коп (49\~563 грн + 1\~155\~610, 50 грн). Відповідно до ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яку позивач оцінює в розмірі 50\~000 грн. Органами, які здійснюють управління військовим майном згідно із статтею 1 Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України» є Кабінет Міністрів України та Міністерство Оборони України. На підставі ст. 3 Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України» військове майно закріплюється за військовими частинами ЗСУ на праві оперативного управління ( з урахуванням особливостей , передбачених ч.2 цієї статті). З моменту надходження майна до ЗСУ і закріплення його за військовою частиною ЗСУ воно набуває статусу військового майна. Згідно з ст. 5 Закону України «Про господарську діяльність у Збройних Силах України» за шкоду і збитки, заподіяні правам та інтересам фізичних і юридичних осіб та державі, військова частина як суб`єкт господарської діяльності несе відповідальність передбачену законом та договором. Враховуючи те, що військові частини володіють на праві оперативного управління закріпленим за ними Міністерством оборони військовим майном, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, вони несуть відповідальність згідно з ч.2 ст. 1187 ЦК України. Військова частина [NUMBER] є самостійною (окремою) юридичною особою, зареєстрована у встановленому законом порядку, є володільцем джерела підвищеної небезпеки, а саме боєприпасів, які здетонували, то шкода підлягає відшкодуванню військовою частиною. 01.12.2020 представником відповідача військової частини [NUMBER] подано відзив на позовну заяву, у якій відповідач позовні вимоги не визнав. Просив у задоволенні позову відмовити. У відзиві зазначав, що позовні вимоги необґрунтовані та недоведені. За фактом вибухів боєприпасів на території військової частини [NUMBER] слідчим відділом Управління СБУ у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 42017110330000092 від 26.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 113 КК України «Диверсія». При заподіянні шкоди джерелом підвищеної небезпеки на його володільця не може бути покладено обов`язок по її відшкодуванню, якщо вона виникла внаслідок непереборної сили, до якої ч.2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в України» відносить зокрема і пожежі і вибухи. Військова частина [NUMBER] не вчиняла дій, які б в установленому законом порядку були визнані неправомірними та через які майну позивача заподіяна шкода, а вибухи на території військової частини є непереборною силою, яка виключає відповідальність відповідача. Надані позивачем докази на підтвердження розміру матеріальних збитків, не відповідають критеріям доказів, передбаченим ст.ст. 76, 78 ЦПК України, оскільки акти про обстеження та пошкодження майна складалися без представників військової частини. З їх змісту вбачається, що вони носять вірогідний характер. Жоден з них не містить даних про те, що на території розміщення майна позивача були знайдені залишки боєприпасів, осколків від них, що дає підстави ставити під сумнів категоричне твердження про спричинення пошкоджень саме внаслідок вибухів боєприпасів на території військової частини [NUMBER] . При проведенні оглядів та обстежень механізм виникнення пошкоджень майна не досліджувався. Подані докази є суперечливими, а лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №7/15.3/10900-18 від 17.10.2018 щодо зміни вартості будівельних робіт, продукції промислового виробництва та опосередкованої вартості будівництва об`єктів соціального призначення станом на 01.10.2018 року носить довідковий характер, а тому вартість будівельно-відновлювальних робіт не може бути визначена на його підставі. Позивачем заявлена моральна шкода у сумі 50000 грн жодним чином не обґрунтована. Питання щодо компенсації збитків, завданих позивачу внаслідок вибуху має вирішувати Вінницька обласна державна адміністрація, як орган якому Урядом було надано кошти для проведення заходів з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 28.09.2020 позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду від 28.10.2020 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 08.12.2020 витребувано від Мізяківської сільської ради Калинівського району інформацію чи складався письмовий документ, за результатами розгляду звернення [PERSON] від 26.10.2017 К-100 до голови Мізяківської сільської ради про придбання житла за рахунок коштів, виділених з державного бюджету на ліквідацію наслідків надзвичайної події за цінами регіону; з Калинівської районної державної адміністрації інформацію чи складався письмовий документ, за результатами розгляду звернення [PERSON] до голови Калинівської районної державної адміністрації від 02.11.2017, вх. №27-К-1033-2 та повторного звернення до голови Калинівської районної державної адміністрації від 14.12.2017 (вхід. №19-Л-1337-2) про внесення в списки на відбудову та відшкодування завданих збитків будинку в [ADDRESS] ; з Калинівської районної державної адміністрації інформацію чи складався письмовий документ на виконання доручення Вінницької обласної державної адміністрації по розгляду звернень [PERSON] , які зареєстровано за №27-К-9363-2 від 11 червня 2019 року та №27-К-8365-7 від 24 червня 2019 року. Ухвалою Калинівського районного суду від 08.12.2020 у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 26.04.2021 провадження у справі поновлено у зв`язку з надходженням висновку експерта. Ухвалою суду від 02.06.2021 витребувано з Комунальної установи "Калинівський районний трудовий архів" належним чином засвідчену копію рішення Мізяківської сільської ради Калинівського району 17 сесії 7-го скликання, яким було відмовлено [PERSON] у виділенні коштів на ремонт будинку в [ADDRESS] , внаслідок вибухів на арсеналі в м. Калинівка. Ухвалою суду від 02.06.2021 відмовлено у задоволенні клопотання військової частини [NUMBER] про призначення додаткової ескпертизи у цивільній справі. Ухвалою суду від 14.06.2021 відмовлено у задоволенні клопотання військової частини [NUMBER] про призначення повторної ескпертизи у цивільній справі. Ухвалою суду від 14.06.2021 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті. Ухвалами суду від 22.09.2022 відмовлено у зупиненні провадження у справі та прийнято відмову [PERSON] від позову до військової частини [NUMBER] в частині стягнення моральної шкоди, а провадження у справі в цій частині закрито. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав частково, з підстав зазначених у позовній заяві, просив стягнути матеріальну шкоду з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи. Подав заяву про відмову від позову в частині стягнення моральної шкоди та розподілити судові витрати. Додатково пояснив, що з метою вирішення питання відшкодування заподіяної шкоди в позасудовому порядку звертався в Мізяківську сільську раду, неодноразово в районну державну адміністрацію, до Кабінету Міністрів України, які переадресували на обласну державну адміністрацію, які переслали його на райдержадміністрацію, жодних відповідей і результатів на звернення не отримував. Позовні вимоги підтверджені зібраними у справі доказами, а тому підлягають до задоволення. Представник відповідача ВЧ [NUMBER] [PERSON] проти задоволення позову заперечив у повному обсязі, з підстав наведених у відзиві. Крім того пояснив, що позивачем не доведено, що шкоду його майну було заподіяно внаслідок вибухів на 48 Арсеналі. Висновок судової будівельно-технічної експертизи від 07.04.2021 є сумнівним, оскільки експерт не мав повної кваліфікації для встановлення наслідків спричинених дією вибухів, при наданні висновку не було враховано рішення №327 17 сесії 7 скликання Мізяківської сільської ради від 23.12.2017 про те, що будинок потребував капітального ремонту і до надзвичайної події. Крім того по даному факту СБУ досі розслідується кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 113 КК України «Диверсія». Свідок [PERSON] пояснила, що проживає по сусідству з будинковолодінням сім`ї [PERSON] в по [ADDRESS] . Із сторонами у справі не є близькими родичами чи членами сім`ї. 26.09.2017 близько 22 год 00 00 хв сталася надзвичайна ситуація розпочалися детонація боєприпасів, які зберігалися на 48 Арсеналі в м. Калинівка. Її діти планували винаймати у позивача його будинок і здійснювали підготовку до переїзду туди, близько за два тижні до вибухів, а тому у свідка були ключі від цього будинку. 28.09.2017 року зранку вона пішла подивитися на домогосподарство позивача і виявила, що в будинку вибиті вікна, зруйнувалася грубка, відкололися, веранда та ганки, в кладовій впав шматок стелі, великі тріщини по всьому будинку. Їй достеменно відомо, що до початку вибухів будинок був у задовільному стані, руйнацій у ньому не було, а він потребував лише косметичного ремонту, який планували здійснити її діти, щоб там проживати, але після означених подій відмовилися, оскільки для приведення його у стан, придатний для проживання потрібні були значні затрати та капітальні вкладення. В даному будинку, до того як його прибав позивач вона провідувала жінку похилого віку, яка там раніше проживала і бачила, що будинок був цілий. Свідок [PERSON] пояснив, що з 2010 по 2015 рік обіймав посаду голови Мізяківської сільської ради, і проживав у даному селі. За посадою був членом комісії, в складі якого проводилися обстеження умов проживання сім`ї, яка перебувала на обліку у соціальних службах, і на той час проживала у вказаному будинку, точної дати не пам`ятає, але у 2015 році ця сім`я вже там не проживала. Будинок на той час був у задовільному стані, придатним для проживання, були деякі зауваження щоб підштукатурити грубку, фундамент, стіни були цілими, без тріщин. За час його перебування на посаді, участі у жодних комісіях щодо визначення технічного стану будинку не брав, про наявність підстав для проведення таких обстежень йому невідомо, таких розпоряджень не надавав. Потім його придбав позивач. У 2017 році до та після вибухів на 48 Арсеналі у будинку не був, тому йому невідомий його стан після надзвичайної ситуації. Свідок [PERSON] пояснила, що у вересні 2017 року відбулися вибухи на 48 Арсеналі в м. Калинівка. На той час вона була головою Мізяківської сільської ради і в складі комісії складала акти за результатами обстежень будинків, які постраждали внаслідок надзвичайної ситуації внаслідок вибухів, в тому числі і будинку позивача. Комісією було встановлено що в будинку останнього наявні пошкодження: тріснула стіна, веранда відкололася. На її думку дані пошкодження не були суттєвими і не перешкоджали подальшу експлуатацію будинку і проживання в ньому. Також будинок мав пошкодження і до вибухів, але конкретно не пам`ятає які, оскільки ними було обстежено багато будинків. До надзвичайної ситуації за час її перебування на посаді, участі у жодних комісіях щодо визначення технічного стану будинку не брала, про наявність підстав для проведення таких обстежень їй невідомо, таких розпоряджень не надавала, до вибухів у даному будинку вона не була. Підтвердила, що дійсно підписувала акти, у яких вказана як член комісії, наявних у матеріалах справи. Після вибухів із заявою до сільської ради звертався позивач для виділення коштів для придбання будинку, яка розглядалася на сесії сільської ради, на якій було відмовлено у виділенні коштів на відшкодування та ремонт будинку, бо він був старий і потребував капітального ремонту і до вибухів. Вказала, що мабуть відмовили, бо у місцевому бюджеті були відсутні кошти. Кошти на відшкодування збитків виділялися з державного бюджету, розпорядником яких була райдержадмінстрація. Свідок [PERSON] повідомила, що 26.09.2017 були надзвичайна ситуація детонація боєприпасів на 48 Арсеналі. Вона була членом виконавчого комітету Мізяківської сільської ради і на третій день після вибухів комісійно обстежували будинки, які постраждали внаслідок вибухів, в тому числі і будинок позивача. Стіна в будинку мала велику тріщину, вибиті вікна. До надзвичайної ситуації технічний стан будинку їй був невідомий, жодного разу вона його не обстежувала, лише кілька разів проходила біля нього, бо живе в іншій частині села. Суд заслухавши учасників справи, свідків, дослідивши письмові докази, встановив обставини справи та правовідносини сторін. За [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 07.06.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Калинівського районного нотаріального округу Майбородою Г.П., зареєстрованого в реєстрі за № 992 за наявності нотаріально посвідченої згоди чоловіка покупця [PERSON] на його укладення, зареєстровано право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 60,5 кв.м. по [ADDRESS] (т.1 а.с.41-44). Між [PERSON] та [PERSON] 02.09.1989 року укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 02.09.1989 (т.1 а.с.51). [PERSON] на підставі довіреності від 17.09.2020, посвідченої приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Бєлою О.М., зареєстрованою в реєстрі за № 2096 уповноважила [PERSON] бути її представником з питань відшкодування збитків вартості відновлювально- будівельних робіт, завданих внаслідок надзвичайної ситуації, що сталася по [ADDRESS] та представляти інтереси в тому числі в усіх судах, вести від її імені справи в суді з усіма правами, наданими позивачу, зокрема на пред`явлення позову (т. 1 а.с.54). Факт реєстрації спільного нерухомого майна на ім`я одного з подружжя не означає, що воно належить лише цій особі ( висновок Верховного Суду у постанові від 01 квітня 2020 року у справі N 462/518/18). 26.09.2017 року на території 48 арсеналу боєприпасів (Військова частина [NUMBER] Міністерства оборони України) [ADDRESS] сталися вибухи боєприпасів. 27.09.2017 Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 667-р «Про виділення коштів для будівництва та придбання житла мешканцям, які потребують відселення з аварійних житлових будинків, та здійснення заходів з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації, що склалася 26.09.2017 у м. Калинівці у Вінницькій області» , а саме виділити Вінницькій облдержадміністпації 100000 тис. гривень для будівництва та придбання житла мешканцям, які потребують відселення з аварійних житлових будинків та здійснення заходів з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації, що склалася [INFO] у м. Калинівка Вінницької області. Вінницькій облдержадмінстрації затвердити двотижневий строк за погодженням з Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства, Міністерством економічного розвитку і торгівлі та Міністерством фінансів перелік витрат, пов`язаних з проведенням заходів, зазначених у п. 1цього розпорядження (т1 а.с.8). 28.09.2017 року комісією в складі сільського голови [PERSON] , членів комісії : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] складено акт обстеження об`єктів соціальної сфери, житлових та господарських будівель, а саме домогосподарства [PERSON] по [ADDRESS] , за результатами якого встановлено, що в будинку вибиті вікна з рамою 1,2х0,8, розкололась хата (т1 а.с.9). 29.09.2017 комісією в складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] складено акт обстеження руйнування будівель та споруд у с. Мізяківська Слобідка Калинівського району Вінницької області в результаті надзвичайної ситуації, в якому зафіксовані пошкодження та необхідні відновлювальні роботи, з яким не погодилась [PERSON] та виклала свої письмові зауваження щодо акта (т.1 а.с.34). 02.10.2017 року комісією в складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] складено акт огляду майна за адресою [ADDRESS] . Внаслідок вибухів зафіксовані пошкодження: вибиті вікна з рамами 4 ш 1,2 х 1 м, пошкоджені вікна ганку 3 шт 1,5х80; веранда дала дві тріщини і відійшла від будинку (ремонту не підлягає); будинок дав тріщину в основі (розколовся). Потребує капітального ремонту. Облетіла штукатурка. Коньки на даху зрушені з основи (т.1 а.с.10). 02.10.2017 [PERSON] звернулася із заявою до Голови комісії по відшкодуванню завданих збитків внаслідок вибуху на арсеналі в м. Калинівка про прийняття рішення про виплату компенсації завданої шкоди (т.1 а.с. 11). 02.10.2017 на підставі договору №41/2017 , укладеного між [PERSON] та Філією «Вінницький проектний інститут» ДП МО України «Центральний проектний інститут» від 02.10.2017 «Про виконання дефектного акта на житловий будинок по [ADDRESS] » , складена кошторисна документація розбирання аварійного будинку на суму 49\~563 грн та складено акт обстеження стану конструкцій даного будинку, на предмет можливої подальшої експлуатації пошкодженого будинку після вибуху боєприпасів на арсеналі, затверджений сільським головою [PERSON] , згідно з яким рік побудови будинку 1937 з подальшою реконструкцією у 1952 та 1957 роках. Після вибухів на арсеналі наявні пошкодження: вибиті 4-ри вікна з рамами 4 шт 1,2 х 1 м (відновленню не підлягають), стіни веранди дали дві великі тріщини та відкололися від будинку (потребують зносу), пошкоджені три вікна веранди 1,5х 0,8, відірвані від основи, розбиті шибки (потребують заміни при зносі веранди); будинок дав тріщину в основі фронтальної стіни і фактично розколовся на дві частини, коньки на даху зрушені з основи ( розриви цементної скріпляючої суміші потребують заміни), місцями по всьому будинку пошкоджене зовнішнє оздоблення ( штукатурка з фрагментами глини та дерева обсипалась). Комісія дійшла висновку, що будинок знаходиться в аварійному стані, його подальша експлуатація не допускається (т.1 а.с.13-27). ФОП « [PERSON] » було складено дефектний акт аварійно-відновлювальних робіт індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] (гр. [PERSON] ) та зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва станом на 17.10.2017 в розмірі 48\~131 грн (т.2 а.с. 2-39). 26.10.2017 [PERSON] звернулася до голови Мізяківської сільської ради із заявою про прийняття рішення на сесії сільської ради про придбання житла за рахунок коштів, виділених з державного бюджету на ліквідацію наслідків надзвичайної події за цінами регіону (т.1 а.с.28). На вимоги ухвали суду від 08.12.2020 та від 02.06.2021 Мізяківською сільською радою надано копію повідомлення за вх №\~01-17-17 без дати за підписом [PERSON] , адресоване Калинівській районній державній адміністрації про те, що звернення [PERSON] про відшкодування збитків на відбудову будинку в [ADDRESS] було розглянуто на 17 сесії 7 скликання, де було відмовлено, оскільки даний будинок перебував в аварійному стані до вибухів на військовому арсеналі в м. Калинівка 26.09.2017 року та Архівним відділом Хмільницької райдержадміністрації від 07.06.2021 №01-12-382 було надано архівну копію рішення №327 17 сесії 7 скликання Мізяківської сільської ради від 23.12.2017 року «Про виділення коштів на компенсацію [PERSON] » про відмову у виділенні коштів на ремонт будинку у зв`язку з тим, що будинок старий і до вибухів потребував капітального ремонту (т.1 а.с. 149, 225-226). 02.11.2017 року [PERSON] звернулася до Калинівської районної державної адміністрації про внесення будинку по [ADDRESS] в списки на відбудову та відшкодування завданих збитків (т.1 а.с.29). 14.12.2017 року [PERSON] повторно звернулася до Калинівської районної державної адміністрації про внесення будинку по [ADDRESS] в списки на відбудову як зруйнований та аварійний з додатками акта обстеження та руйнувань будівлі від 29.09.2017 з письмовими зауваженнями (т.1 а.с. 32-35). На ухвалу суду від 08.12.2020 Калинівською районною державною адміністрацією 28.12.2020 надано відповідь, що за результатами звернення [PERSON] до голови Калинівської районної державної адміністрації від 02.11.2017 та повторно від 14.12.2017 року, відповідно до листа Мізяківської сільської ради та реєстраційно-контрольної картки № 0203005 надано інформацію в усній формі (т.1 а.с. 147-148). На звернення [PERSON] до секретаріату Кабінету Міністрів України від 11.06.2019 та 24.06.2019 року була надана лист-відповідь Відділу містобудування, архітектури та житлово-комунальних послуг Калинівської районної державної адміністрації від 28.10.2019 №01-13-898, згідно з якою за результатами розгляду звернення встановлено, що належний [PERSON] будинок дійсно постраждав унаслідок вибухів боєприпасів на військових складах м. Калинівка при надзвичайній ситуації 26-27.09.2017 року. За результатом акта обстеження стану житлового будинку від 27.09.2017 ПП (ФОП « [PERSON] ) було виготовлено кошторис «Аварійно-відбудовні роботи житлового будинку по [ADDRESS] » загальною кошторисною вартістю 48\~131 грн. Заявниця не погодилась із переліком робіт та загальною кошторисною їх вартістю. Враховуючи громіздку процедуру обстеження житлових будинків, виготовлення необхідної проектно-кошторисної документації та її погодження і затвердження Мінрегіоном України, практичну відсутність підрядних будівельних організацій та стислі терміни виконання будівельних робіт згідно бюджетного законодавства, роботи по цьому житловому будинку у 2017 році не проводились і залишок виділених Кабінетом Міністрів України коштів на ліквідацію наслідків надзвичайної ситуації було повернуто до Державного бюджету України. Разом з тим, за результатами численних оглядів будинку можна зробити висновок, що наявні тріщини та деформації стін фундаментів будинку можуть бути наслідком його довготривалої експлуатації, враховуючи його рік побудови. Житловий будинок на момент оглядів був у незадовільному стані без видимих ознак проживання у ньому. Протягом 2018-2019 року фінансування робіт з Державного бюджету України було відсутнє, незважаючи на неодноразові звернення районної державної адміністрації до Вінницької обладержадміністрації та Кабінету Міністрів України, а виділених коштів із обласного бюджету було явно недостатньо. З метою вирішення піднятого у зверненні питання, на думку відділу, районною державною адміністрацією спільно з виконавчим комітетом Павлівської сільської ради слід провести комісійне обстеження житлового будинку спільно з заявницею, не виключаючи розроблення технічного звіту станом стану житлового будинку організацією-ліцензіатом зі складання відповідного акта обстеження та виділення в майбутньому адресної матеріальної допомоги з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації з районного та сільського бюджетів (т.1 а.с.150-151). Вінницькою обласною державною адміністрацією [PERSON] надано відповідь про те, що її звернення від 24.06.2019 отримані та зареєстровані, та повідомлено, що розгляд порушених у них питань віднесено до Калинівської районної державної адміністрації (т.1 а.с.37). Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи від 07.04.2021 № СЕ-19-/102-20/17872 БТ з ілюстративними таблицями до неї технічний стан будинку, який розташований по [ADDRESS] станом на момент проведення експертизи характеризується як «аварійний» та непридатний для подальшої експлуатації і проживання у ньому. Вартість демонтажних та будівельно-відновлювальних робіт у даному регіоні з врахуванням матеріалів, затрат і виготовлення проектно-кошторисної документації, згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва «На демонтажні та будівельно-відновлювальні роботи житлового будинку, який розташований по [ADDRESS] станом на момент проведення експертизи становить 1\~034\~087, 00 грн. Технічною причиною пошкоджень житлового будинку з урахуванням натурного обстеження об`єкта дослідження та акта обстеження стану конструкцій житлового будинку від 02.10.2017 року, є вибухи та наслідки вибухів, що сталися 26.09.2017 на 48 Арсеналі Збройних Сил України (ВЧ [NUMBER] , [ADDRESS] ). Пошкодження, дефекти конструкцій та опоряджень поверхонь конструкцій житлового будинку, які виникли внаслідок вибухів, що відбулися 26..09.2017 року на момент проведення експертизи: вертикальні тріщини на поверхні фундаменту; вертикальні та похилі наскрізні тріщини на цегляній кладці (зовнішніх стін); відшарування штукатурки цоколя; відшарування штукатурки всередині приміщень будинку; в місцях оголення дерев`яних конструктивних елементів зовнішніх стін розшарування деревини; на поверхі перекриття наявні тріщини; в місцях примикання веранди до житлового будинку візуально спостерігаються розколи на фасадних частинах веранди, які утворені протяжністю від перекриття до землі, включаючи фундамент, таким чином тріщини призвели до відколу від будинку; пошкоджено віконні прорізи, які відновленню не підлягають; по периметру будинку пошкоджене зовнішнє та внутрішнє оздоблення; покрівля з азбестоцементних листів мають характерні просідання та втратили свої технічні характеристики; в прибудові перекриття частково обвалилось (т.1 а.с.162-185). Допитаний у судовому засіданні експерт [PERSON] 23.12.2021 пояснив, що у нього вища будівельна освіта, кваліфікація вибухотехніка відсутня. Висновок експертизи про те, що технічною причиною пошкоджень будинку є саме вибухи та наслідки вибухів на арсеналі ним здійснено на підставі натурного обстеження об`єкта, акта від 02.10.2017 обстеження стану конструкцій житлового будинку, затвердженого сільським головою, та матеріалів цивільної справи в цілому. При цьому в дослідницькій частині відповідно до вимог нормативних документів ним вказувалося декілька чинників що могли сприяти виникненню деформацій та дефектів в конструкціях та оздобленні житлового будинку: за рахунок динамічного пошкодження в результаті вибухів (вибухова хвиля); відсутність системи водовідведення (ринв та водостічних труб) з покрівлі будинку, що може сприяти потраплянню вологи до основи фундаментів; відсутнє мощення, що може сприяти потраплянню вологи до основи фундаментів; тривалий час експлуатації будинку. Ці чинники були враховані, їм надана оцінка, однак за характером деформацій у будинку та їх масштабів, наявної документальної інформації про надзвичайну подію та зафіксовані пошкодження будинку після неї, ним було надано категоричний висновок про те, що саме вибухи є технічною причиною пошкоджень будинку. До його компетенції входить визначення причин заподіяної шкоди і його кваліфікації достатньо для надання висновку в тому числі про наявність причинно-наслідкового зв`язку між вибухами і заподіяною шкодою, а тому залучення спеціаліста вибухотехніка він не потребував. Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини другої\~статті 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, є юридична або фізична особа, що експлуатує такий об`єкт в силу наявності права власності, користування (оренди), повного господарського відання, оперативного управління або іншого речового права. Не вважається володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, і не несе відповідальності за шкоду перед потерпілим особа, яка управляє джерелом підвищеної небезпеки в силу трудових відносин з таким володільцем (водій, машиніст, оператор тощо). Тобто, володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, є не лише його власник, але й інша фізична чи юридична особа, яка на відповідній правовій підставі володіє цим об`єктом. Вирішуючи питання про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні встановити, хто та на якій правовій підставі володіє відповідним транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Органами, які здійснюють управління військовим майном згідно зі\~статтею 1 Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України»\~є Кабінет Міністрів України та Міністерство оборони України. Відповідно до частини другої\~статті 2\~Закону України\~«Про правовий\~режим майна\~у Збройних Силах України»\~Міністерство оборони України як центральний орган управління Збройних Сил України, здійснює відповідно до закону управління військовим майном, у тому числі закріплює військове майно за військовими частинами (у разі їх формування, переформування), приймає рішення щодо перерозподілу цього майна між військовими частинами Збройних Сил України, зокрема у разі їх розформування. Згідно зі\~статтею 3 Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України»\~військове майно закріплюється за військовими частинами Збройних Сил України на праві оперативного управління (з урахуванням особливостей, передбачених частиною другою цієї статті). З моменту надходження майна до Збройних Сил України і закріплення його за військовою частиною Збройних Сил України воно набуває статусу військового майна. Згідно зі\~статтею 1 Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України»\~військове майно\~це державне майно (зокрема, всі види озброєння, бойова та інша техніка, боєприпаси), закріплене за військовими частинами, закладами, установами та організаціями Збройних Сил України. Відповідно до частини другої статті 14\~Закону України «Про Збройні Сили України»\~майно, закріплене за військовими частинами Збройних Сил України, є державною власністю і належить їм на праві оперативного управління. Згідно з частиною першою\~статті 137 Господарського кодексу України\~правом оперативного управління визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом). Відповідно до\~статті 5 Закону України «Про господарську діяльність у Збройних Силах України»\~за шкоду і збитки, заподіяні правам та інтересам фізичних і юридичних осіб та державі, військова частина як суб`єкт господарської діяльності несе відповідальність, передбачену законом та договором. Враховуючи те, що військові частини володіють на праві оперативного управління закріпленим за ними Міністерством оборони України військовим майном, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, вони несуть відповідальність згідно з частиною другою\~статті 1187 ЦК України. Відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 243/10982/15-ц, у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2020 року у справі № 640/7219/17, у постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 1у справі № 640/17130/17. Військова частина [NUMBER] ( код ЄДРПОУ [NUMBER] ) є самостійною (окремою) юридичною особою, зареєстрована у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 5 ст. 1187 ЦК України особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправності поведінки, шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При цьому доведення наявності і обґрунтування розміру шкоди покладається на позивача, який повинен довести, що: заподіяна шкода сталася внаслідок неправомірних дій (бездіяльності) відповідача і тільки такі дії (бездіяльність) стали єдиною і достатньою причиною заподіяння шкоди; шкода є реальною; протиправна дія (бездіяльність) заподіювача шкоди є причиною, а шкода, якої завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Особливістю відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, є те, що володілець небезпечного об`єкта зобов`язаний відшкодувати шкоду незалежно від його вини. Перед потерпілим мають однаковий обов`язок відшкодувати завдану шкоду як винні, так і невинні володільці об`єктів, діяльність з якими є джерелом підвищеної небезпеки. Разом із цим відповідальність за шкоду, заподіяну джерелом підвищеної небезпеки, має свої межі, за якими відповідальність виключається. До них належать непереборна сила та умисел потерпілого. Обов`язок доведення умислу потерпілого або наявності непереборної сили законом покладається на володільця джерела підвищеної небезпеки, оскільки діє цивільно-правова презумпція завдавача шкоди. Твердження військової частини [NUMBER] про те, що пошкодження майна позивача відбулося внаслідок непереборної сили, а саме диверсії, що звільняє військову частину від відшкодування заподіяної шкоди, є помилковими з огляду на таке. Частина друга\~статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»\~визначає поняття форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), якими є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму,\~диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. В силу\~статті 113 Кримінального кодексу України\~диверсія є злочином проти основ національної безпеки України, за який встановлена кримінальна відповідальність. Факт того, чи мало місце діяння та чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений, встановлюється судом при ухваленні вироку. Отже за відсутності вироку суду, в якому встановлено обставини щодо виникнення пожежі саме через диверсію, факт наявності диверсії є недоведеним. Доводи відповідача \~Військової частини [NUMBER] \~про те, що висновки експертного дослідження ґрунтуються на припущеннях, не підтверджені належними доказами, що пошкодження будинку та його аварійний стан є наслідком вибухів на 48 арсеналі, а також відсутність у експерта компетенції для надання такого висновку суд відхиляє з огляду на таке. Відповідно до\~п.\~5.1\~Інструкції про\~призначення та\~проведення судових\~експертиз та\~експертних досліджень\~та Науково-методичних\~рекомендацій з\~питань підготовки\~та призначення\~судових експертиз\~та експертних\~досліджень,\~затвердженої наказом\~Міністерства юстиції\~України 08.10.98\~\~№ 53/5\~ основними\~завданнями будівельно-технічної\~експертизи є:\~визначення технічного\~стану будівель,\~споруд та\~інженерних мереж,\~причин пошкоджень\~та руйнувань\~об`єктів та\~їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо. Експертне дослідження проводилося експертом [PERSON] , який має відповідну освіту та кваліфікацію на проведення будівельно-технічної ескпертизи за експертною діяльністю 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів». Доводи представника відповідача про відсутність у експерта [PERSON] відповідної кваліфікації для надання висновку є його суб`єктивним припущенням та зводяться до власного тлумачення норм матеріального права Роз`яснюючи висновок, ескперт повідомив підстави і мотиви його висновку, які не суперечать матеріалам справи. Так, судом встановлено, що з 28.09.2017 року по 02.10.2017 року органами місцевого самоврядування проводилися обстеження об`єктів соціальної сфери, житлових та господарських будівель, зокрема домогосподарства [PERSON] по [ADDRESS] внаслідок вибухів боєприпасів на арсеналі в м. Калинівка з метою фіксації обсягу та виду заподіяних збитків внаслідок надзвичайної події детонації боєприпасів, яка відбулася 26.09.2017 року. Матеріалами справи підтверджено, що внаслідок вибухів, житловий будинок по [ADDRESS] зазнав технічних пошкоджень, зафіксованих органами місцевого самоврядування одразу після події, а також спеціалістами Філії «Вінницький проектний інститут» ДП МО України «Центральний проектний інститут» від 02.10.2017, якими наданий в акті висновок, що будинок знаходиться в аварійному стані, його подальша експлуатація не допускається. При цьому суд не бере до уваги рішення №327 17 сесії 7-го скликання Мізяківської сільської ради, на яке покликається відповідач, про відмову у виділенні коштів на відшкодування на ремонт будинку позивача, який потерпів внаслідок вибухів, у зв`язку з тим, що він старий і потребував капітального ремонту до вибухів на арсеналі, оскільки зі змісту даного рішення не вбачається, що органом місцевого прийнято рішення про відмову у видачі коштів з підстав, що будинок перебував в аварійному стані, такий висновок у рішенні відсутній, а тому зміст супровідного листа Калинівській районній державній адміністрації №01-17-17 не відповідає змісту самого рішення. Крім того, у даному рішенні не було наведено жодного обґрунтування, на підставі якого сільською радою було зроблено висновок про потребу капітального ремонту будинку. Жодна документація, у якій зафіксований технічний стан будинку, та його аварійний стан зокрема, до 26.09.2017 року відсутня. Допитана як свідок [PERSON] яка на той час обіймала посаду сільського голови повідомила, що вона безпосереднього до вибухів даний будинок не обстежувала, будь-яка інформація за посадою про аварійність будинку в її розпорядженні до 26.09.2017 була відсутня, і взагалі можливим мотивом прийняття даного рішення була відсутність коштів у місцевому бюджеті, а сільською радою було неправильно обґрунтоване рішення. Відповідно до вимог ст.154 ЖК України виконавчі комітети місцевих рад народних депутатів здійснюють контроль за утриманням будинків (квартир), що належать громадянам. Згідно з Положенням «Про порядок обстеження стану жилих будинків з метою встановлення їх відповідності санітарним і технічним вимогам та визнання жилих будинків і жилих приміщень непридатними для проживання», затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 26 квітня 1984 р. N 189 жилі будинки державного і громадського житлового фонду підлягають плановому суцільному обстеженню з метою встановлення їх відповідності санітарним і технічним вимогам. Так, згідно з пунктами 3, 5 \~Положення\~обстеження стану жилих будинків провадиться інженерно-технічними працівниками житлово-експлуатаційних організацій за участю громадськості. У разі необхідності до обстеження стану жилих будинків залучаються фахівці проектних і науково-дослідних організацій та органів і закладів санітарно-епідеміологічної служби. Якщо під час обстеження стану жилих будинків буде виявлено невідповідність санітарним і технічним вимогам цих будинків (жилих приміщень), яку можливо і доцільно усунути шляхом проведення капітального ремонту, житлово-експлуатаційна організація вирішує в установленому порядку питання про проведення такого ремонту. В разі неможливості або недоцільності проведення капітального ремонту житлово-експлуатаційна організація вносить до виконкому районної, міської, районної у місті Ради народних депутатів пропозицію про визнання жилого будинку (жилого приміщення) таким, що не відповідає вказаним вимогам і є непридатним для проживання. При цьому додаються такі документи:а) акт обстеження стану жилого будинку з відповідним висновком;б) технічний паспорт жилого будинку з даними про його фізичну зношеність;в) висновок проектної або науково-дослідної організації (при необхідності) щодо технічного стану жилого будинку (жилого приміщення) та про неможливість або недоцільність проведення капітального ремонту будинку (жилого приміщення);г) висновок органу або закладу санітарно-епідеміологічноїслужби щодо відповідності жилого будинку (жилого приміщення) санітарним вимогам. Докази, що вищевказані пропозиції і матеріали стосовно будинку позивача надходили до виконавчого комітету сільської ради не надано. На противагу цьому свідки [PERSON] і [PERSON] підтвердили задовільний стан будинку і можливість його експлуатації, щонайменше за два тижні до надзвичайної події, а члени сім`ї свідка [PERSON] планувати використовувати його для проживання та здійснити там косметичний ремонт. У суду відсутні підстави сумніватися у достовірності показів даних свідків. Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем надано на підтвердження своїх вимог відповідні докази, які відповідачем не спростовані. Згідно з ч.3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, позивач [PERSON] просив стягнути з відповідача збитки вартість будівельно-відновлювальних робіт спричинених внаслідок надзвичайної ситуації на загальну суму 1\~205\~173, 50 грн. У встановленому процесуальному порядку позивачем позовні вимоги не змінювалися. Зібраними у справі доказами підтверджено, що житловий будинок є аварійним і непридатним для подальшої експлуатації і проживання у ньому, вартість демонтажних та будівельно-відновлювальних робіт у даному регіоні з врахуванням матеріалів, затрат і виготовлення проектно-кошторисної документації становить 1\~034\~087, 00 грн, які підлягають стягненню з відповідача, а тому позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При подачі позову позивач був звільнений від оплати судового збору, тому на підставі ч.6 ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на рахунок держави порпорційно до суми задоволених позовних вимог 1803,60 гривень. Позивачем за проведення експертизи було сплачено 16920,00 грн, що підтверджується квитанцією №1 від 18.02.2021 (т.2 а.с.1). Оскільки позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, з відповідача підлягають до стягнення витрати за проведення експертизи на користь позивача пропорційцно до суми задоволених вимог у розмірі 14518,03 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial