Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-15 00:00:00

14.09.2022 р. заявниця [PERSON] звернулася до суду з заявою про видачу обмежувального припису відносно її чоловіка [PERSON] . В обґрунтування заяви зазначила, що з 31.01.1997 року вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Від даного шлюбу у них народилася донька - [PERSON] , [INFO] та є повнолітній син. З початку січня 2022 року вони із [PERSON] проживають окремо. Спільне господарство з ним не ведуть, сімейних стосунків не підтримують. Причиною розпаду їх родини є те, що вони із [PERSON] різні люди, з різними поглядами на життя та несумісними характерами. З цих підстав у них виникали суперечки та конфлікти, які шкодили нормальним сімейним стосункам. На фоні постійних незгод в родині почали виникати сварки, які переросли в серйозні конфлікти, під час яких поведінка [PERSON] почала бути занадто агресивною, він почав погрожувати їй та її доньці фізичною розправою. Слід зазначити, що [PERSON] , раніше судимий, зловживає алкогольними напоями, є агресивною та жорстокою людиною. Вона постійно зазнає побоїв та психологічного тиску з його боку. На її та членів її родини адресу постійно надходять погрози вбивством, як в телефонних розмовах так і в текстових повідомленнях. Крім того, коли агресивна поведінка [PERSON] почала турбувати сусідів, останній почав погрожувати і їм. З приводу протиправної поведінки [PERSON] вона неодноразово зверталася в поліцію за телефоном 102. На даний час вона, турбуючись за своє, доньчине і мамине життя і здоров`я, вимушена переховуватися від [PERSON] та всіляко уникати спілкування з ним. Відносно [PERSON] за вчинення відносно неї домашнього насильства, органами Національної поліції неодноразово виносився терміновий заборонний припис стосовно кривдника, (останній раз 11 вересня 2022 року серія АА № 169733). Як вбачається з вищевикладеного, що підтверджується відповіддю ГУ НП в Дніпропетровській області № 1/к-297аз/05-2022 від 05.08.2022р., [PERSON] вчиняє відносно неї психологічне насильство, що виражається у постійному тероризуванні, в погрозах вбивством її та членів її родини. З огляду на дані обставини щодо наявності психологічного насильства, що чинить [PERSON] відносно неї, а також наміри останнього, що виражаються у погрозах, вважає, що вона, як жертва такого насильства, потребує захисту у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Заявниця просить видати обмежувальний припис [PERSON] , [INFO] на строк 6 (шість) місяців з заборонами щодо: перебування в місці проживання (перебування) [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; наближення на 100 м до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування [PERSON] ; особисто і через третіх осіб розшукувати [PERSON] , якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому [PERSON] , переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; ведення листування, телефонних переговорів з [PERSON] або контактування з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Копію рішення направити до ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області для взяття на профілактичний облік [PERSON] , [INFO] , громадянина України, зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , та до виконавчого комітету Дніпровської міської ради. Заявниця [PERSON] , її представник [PERSON] в судовому засіданні підтримала доводи заяви в повному обсязі. [PERSON] надала пояснення, аналогічні викладеним в заяві, просила заяву про видачу обмежувального припису своєму чоловіку задовольнити у повному обсязі. Крім того зазначила, що на теперішній час вона подала до суду заяву про розірвання шлюбу. В подальшому заявниця наполягала на продовженні слухання справи без свого представника [PERSON] , з яким була узгоджена дата слухання справи, але який до суду не з`явився. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти доводів заяви [PERSON] , зазначив, що він піклується про свою родину, забезпечує її матеріально, має добрі стосунки з тещею, дітьми. Спиртними напоями він не зловживає, бо є спортсменом, на теперішній час проходить службу в теробороні міста. З жінкою стосунки розладилися у зв,язку з тим, що в неї інший чоловік, на цьому грунті у них виникають сварки. Він не застосовував до жінки фізичне насильство бо він її любить. В спільній квартирі він з жінкою не проживає, живе в гаражі. Для збереження родини та стосунків з жінкою він готовий знайти собі інше житло, взагалі не турбувати її, не дзвонити, не спілкуватися. Свідок [PERSON] суду пояснила, що з донькою та зятем стосунки нормальні, проживають в одній квартирі 25 років. [PERSON] багато працює, має трохи запальний характер. Вона не може [PERSON] віднести до домашніх насильників. [PERSON] не відповідає по рівню [PERSON] . Дитина боїться скандалів між ними, не боїться батька. У сина з [PERSON] нейтральні стосунки. Свідок [PERSON] суду пояснила, що заявниця її подруга, стосунки з нею дружні. Стосунки з [PERSON] дружні, але з 21.12.2021 р. зіпсувалися. Своїми очима вона не бачила як [PERSON] бив заявницю, але бачила фото та синці. Перші побої були під час першої вагітності. Побої не були зафіксовані у лікарні та поліції. Вона дізналася 3 роки тому про це, до цього вони справляли враження ідеальної родини. Свідок [PERSON] суду пояснила, що заявниця її невістка, з нею були добрі стосунки із заявницею. [PERSON] її брат, він добрий, не може бути домашнім насильником. [PERSON] застав заявницю з іншим чоловіком. До дітей [PERSON] ставиться дуже добре. Заявниця скаржилася на [PERSON] .. Була свідком сварки і бачила, що одяг порвався самостійно. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він є сусідом заявниці та [PERSON] . Стосунки нормальні. Він не був свідком скандалів між ними. Не бачив [PERSON] у нетверезому стані. Бачив поліцію та був здивований. Не чув від сусідів щоб [PERSON] проявляв насилля стосовно заявниці. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 14.09.2022 року відкрито провадження у справі, призначено її до розгляду. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Статтею 3\~Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Відповідно до ч. 1, 3\~ст. 47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до статті 350-2 ЦПК України\~заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства. Відповідно до пунктів 3, 6, 7, 8 частини першої статті 1\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі. Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у\~КУпАП\~та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Частиною другою статті 3\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти. Частинами другою, третьою, четвертою статті 26\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи). Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Відповідно до частини 3 статті 26\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Статтею 350-6 ЦПК України\~передбачено, що розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців. Статтею 81\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. Заявницею до суду в обґрунтування заявлених вимог надані наступні докази: -свідоцтво про одруження, видане 31.01.1997 р. відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної ради Ради народних депутатів м.Дніпропетровська, яке підтверджує, що 31.01.1997 р. між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований шлюб, актовий запис №59. Прізвища після одруження: чоловіка: [PERSON] , дружини: [PERSON] (а.с.7); -відповідь Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 05.08.2022 р. №1/к-297аз/103/05-2022, про те, що від [PERSON] на спецлінію «102» ГУНП у період з 01.01.2021 р. по 01.08.2022 р. надходило 2 повідомлення за фактом вчинення домашнього насильства відносно неї [PERSON] (зареєстровано до єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушеня та інші події від 21.12.2021 р. за №37942, 17.01.2022 р. за №1551) (а.с. 8); -свідоцтво про народження, видане 24.04.2009 р. Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, яке підтверджує, що [PERSON] є батьком, а [PERSON] є матір`ю [PERSON] , яка народилася [INFO] (а.с.9); - копія паспорту [NUMBER] , виданого 07.12.2000 р. Ленінським РВ УМВС України в Дніпропетровській області, яка підтверджує, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.10-11); -копія термінового забороненого припису стосовно кривдника [PERSON] №169733 від 11.09.2022 року, в якій встановлено, що останній вчинив відносно [PERSON] домашнє насильство (а.с.12). Судом достовірно встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, між заявницею та її чоловіком [PERSON] склалися неприязливі стосунки та на теперішній час до суду подано заяву про розірвання шлюбу. В той же час суд звертає увагу, що жодного разу [PERSON] не притягувався до адміністративної відповідальності за насилля в родині за ст. 173-2 КУпАП, на теперішній час об`єктивних даних про застосування до заявниці фізичного насилля суду не надано та заявниця зазначила, що до медичних закладів з приводу нанесення їй тілесних ушкоджень не зверталася. Суду не надано доказів того, що [PERSON] зловживає спиртними напоями, застосовує домашнє насильство до неповнолітньої доньки, зазначені обставини також не підтвердили і свідки в залі суду. Напроти, свідок [PERSON] , мати заявниці, яка на протязі значного часу проживає в одній квартирі з родиною доньки зазначила в суді, що може охарактеризувати зятя як роботящого чоловіка, який забезпечує родину матеріально, не вживаючого спиртні напої, та який має добрі стосунки з дітьми та з нею. В той-же час суд пересвідчився в тому, що на грунті погіршення стосунків між заявницею та її чоловіком вона вимушена була звертатися до органів поліції за захистом , в результаті чого [PERSON] , було видано терміновий заборонений припис, який на час розгляду справи [PERSON] не оскаржений. Таким чином, на думку суду, зі сторони [PERSON] щодо [PERSON] вчинялося психологічне домашнє насильство і є ризики продовження та його повторення, а тому з метою захисту прав заявниці від насильства в сім`ї, з урахуванням того, що заявниця та її чоловік зареєстровані та проживають за однією адресою, суд вважає можливим видати обмежувальний припис до [PERSON] на три місяці з дня ухвалення рішення. З врахуванням тримісячного строку сторони зможуть вирішити питання щодо розірвання шлюбу, поділ спільного майна, вирішення питання про подальше проживання родини в одній квартирі та такий обмежувальний захід убезпечить від майбутніх загроз відносно заявниці з боку її чоловіка. З врахуванням вищенаведеного, а також наданих доказів та пояснень свідків, суд не находить підстав для задоволення вимог [PERSON] в іншій частині її заяви. Про видачу або продовження обмежувального припису суд не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення повідомляє уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано або продовжено обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад за місцем проживання (перебування) заявника. Тому, на виконання зазначених норм закону, суд вважає необхідним повідомити уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районні державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад за місцем проживання (перебування) заявника про видачу обмежувального припису не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення. Відповідно до п. 10 ч. 1ст.\~430\~ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про видачу або продовження обмежувального припису. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, в порядку ч. 3ст. 350-5 ЦПК України, віднести на рахунок держави.

Outcome: partial