Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-20 00:00:00

28 серпня 2021 року та уточнено 14.09.2021 року, 04 липня 2022 року [PERSON] звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до територіальної громади\~в особі\~виконкому Центрально-Міської\~районної у\~місті ради, комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровської обласної ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Позовна заява\~мотивована тим,\~що батьки\~позивача з\~25.06.1969 [PERSON] , 1941 року народження та [PERSON] , 1940 року народження, перебували у зареєстрованому шлюбі. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої фактично спадщину прийняв її чоловік, оскільки на час смерті був з нею зареєстрований, однак майнові права на спадкове майно не оформив. [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS] . У встановлений шестимісячний строк позивач звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Пахомової Н.І., з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , однак постановою від 26.08.2021 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з розбіжностями у правовстановлюючих документах на квартиру, а саме: в свідоцтві про право власності на житло № [NUMBER] , виданого органом приватизації УЖКГ виконкомом Криворізької міськради 26.01.1994 зазначено два власника - [PERSON] та [PERSON] , а у архівній довідці № 188351, виданій 01.06.2021 КП ДОР «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» зазначено, що квартира зареєстрована на трьох співвласників, серед яких окрім батьків позивача ще зазначено [PERSON] , який помер [INFO] . З наявних документів встановлено, що участь у приватизації квартири приймали лише батьки позивача. Копія спірного свідоцтва про право власності на житло, надана КП «Криворізьке БТІ» ДОР не містить номера, дати його видачі, підпису керівника органу приватизації. [PERSON] не надавав згоди на приватизацію та передачу спірної квартири у спільну сумісну власність. Посилаючись на вищевикладені обставини позивач просить суд задовольнити позовну заяву в повному обсязі. Ухвалою суду від 06.09.2022 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Криворізьку міську раду. Позивач у судове засідання не з`явився, його представник [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник відповідача територіальної громади\~в особі\~виконкому Центрально-Міської\~районної у\~місті ради Тімуш К.О. у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, просить суд винести законне рішення за умови наявності усіх необхідних документів, доведення обставин справи та відсутності інших спадкоємців. Представник відповідача комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Представник третьої особи Чернушкіна Г.В. надала суду заяву зі змісту якої встановлено, що представництво інтересів виконавчого комітету Криворізької міської ради у даній справі делеговано представникам відповідних виконкомів районних у місті рад. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.18). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.19). Згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 26.01.1994, виданого органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської Ради народних депутатів, та зареєстрованого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації у реєстровій книзі за № 24П-385-385, квартира [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] (а.с.21). Заповітами від 17.06.2013 посвідчених приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Маховською С.Л., [PERSON] та [PERSON] заповіли усе належне їм майно [PERSON] (а.с.23, 24). [INFO] помер [PERSON] , що встановлено свідоцтвом про смерть (а.с.20). Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 26.08.2021 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті [PERSON] ,\~померлого [INFO] ,\~у зв`язку\~з розбіжностями у\~правовстановлюючих документах\~на квартиру,\~а саме:\~у свідоцтві\~про право\~власності на\~житло №\~ [NUMBER] ,\~виданого органом\~приватизації УЖКГ\~виконкомом Криворізької\~міськради 26.01.1994\~зазначено два\~власника -\~ [PERSON] та\~ [PERSON] ,\~а у\~архівній довідці\~№ 188351,\~виданій 01.06.2021\~КП ДОР\~«Криворізьке бюро\~технічної інвентаризації»\~зазначено,\~що квартира\~зареєстрована на\~трьох співвласників,\~двоє з\~яких \~ [PERSON] та\~ [PERSON] ,\~тобто спадкове\~майно складається\~з 2/3\~часток квартири(а.с.26). [PERSON] являється єдиним спадкоємцем, який звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 74/2021 від 21.05.2021 (а.с.73-117). Згідно відомостей свідоцтва про право власності на житло від 1993 року квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та зареєстрованого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації у реєстровій книзі за № 24П-385-385 (а.с.28). Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», в редакції, що діяла на момент видачі спірного свідоцтва про право власності на житло, передача займаних квартир (будинків) здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі (будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку). Передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина. Порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян та склад документів, що підлягають оформленню визначався Положенням про порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян, затвердженого наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 15.09.1992 № 56. Згідно п.п. 20, 21 вищевказаного Положення, при оформленні заяви на приватизацію квартири (будинку) громадянин бере на підприємстві, що обслуговує жилий будинок, довідку про склад сім`ї та займанні приміщення (додатки 4, 5). У довідці вказуються члени сім`ї наймача, які прописані та мешкають разом з ним, а також тимчасово відсутні особи, за якими зберігається право на житло. Матеріали приватизаційної справи видані виконком Криворізької міської ради Департаменту розвитку інфраструктури міста від 02.07.2021 № 608/02-14 підтверджують участь у приватизації спірної квартири лише [PERSON] та [PERSON] (а.с.29-32). [PERSON] не приймав участі у приватизації спірної квартири. Відповідно до п.п. 1-3 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав нерухомого майна та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпункту «а» пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проходять державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявністю таких прав). Згідно відомостей спірного свідоцтва про право власності на житло від 1993 року, в якому зазначено окрім батьків позивача ще [PERSON] ,\~який не\~приймав участі у приватизації квартири [ADDRESS] , судом встановлено, що у вказаному правовстановлюючому документі відсутнє число та місяць його постановлення, а також підпис керівника органу приватизації, що на думку суду викликає сумнівність його правомірності та законності, а тому слід його визнати недійсним та скасувати, в частині надання [PERSON] у\~приватну власністьспірної квартири. Частиною першою статті 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України визначено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння. Користування і розпорядженням цим майном. У разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визначаються рівними (ч. 1 ст. 28 Кодексу про шлюб та сім`ю України). Нормою ч.ч. 1, 2 статті 368 ЦК України встановлено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Оскільки частки [PERSON] та [PERSON] , як співвласників у праві спільної сумісної власності не були виділені, між ними не було домовленості з приводу зміни рівності часток у праві спільної сумісної власності, також принцип рівності їх часток, як співвласників у праві спільної сумісної власності не змінений законом чи рішенням суду, тому частки кожного з них, як співвласників є рівними, і кожному окремо, на праві спільної сумісної власності належало по 1/2 частці квартири [ADDRESS] . Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно зі\~ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Нормами статей 1233-1234\~ЦК\~України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Проаналізувавши викладене, оцінивши надані в силу положень\~ст. 81 ЦПК України\~докази в\~їх сукупності,\~зважаючи на\~те,\~що спадкодавець [PERSON] заповів позивачу спадкове майно, правовстановлюючі документи які містили суперечності, у зв`язку з чим він позбавлений права отримати спадкове майно за заповітом, тому суд вважає вимоги позивача правомірними, а позов таким, що підлягає задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved