Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» про стягнення матеріальної і моральної шкоди. Позовні вимоги обгрунтовує слідуючими обставинами. Згідно листа відділення поліції №1 (м. Сторожинець) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області №14151/123/50/01-2021р. від 19.10.2021 року звернення позивача [PERSON] з приводу загибелі його собаки породи «Ірландський сеттер» через ураження електричним струмом лінії «КТП-546» Сторожинецького РЕМ на околиці м.Сторожинець Чернівецької області розглянуте, йому рекомендовано звернутися до Суду у цивільному порядку. Внаслідок загибелі собаки породи «Ірландський сеттер» [PERSON] спричинено матеріальну шкоду в розмірі 20000 (двадцять тисяч гривень), що підтверджується доданою довідкою про середньоринкові ціни собаки породи «Ірладський сеттер» та метрикою цуценяти. З метою досудового врегулювання спору 28.01.2022 року відповідачу було направлено письмову претензію, яка додасться, з вимогою відшкодувати збитки. Однак листом №9/784 від 17.02.2022 року, відповідач відмовився визнавати факт спричинення шкоди. Посилається на те, що згідно позицій Верховного суду діяльність, пов`язана із експлуатацією ліній електромереж, має ознаки джерела підвищеної небезпеки, тому відшкодування шкоди покладено на власника обленерго. Зазначає, що йому також завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, зміна звичного способу життя, яку він оцінює у сумі 10000гривень, для того, щоб придбати, вигодувати та натренувати подібну собаку потрібні значні матеріальні витрати та час. Окрім того ним понесені витрати по сплаті судового збору у сумі 3473.40гривень, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000гривень, які просить стягнути з відповідача. Враховуючи вищевикладене позивач просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну та моральну шкоду у розмірі 30000гривень, стягнути судові витрати у розмірі 9773.40гривень. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав, просить його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, просить відмовити у його задоволенні, підтримала поданий відзив у якому зазначила, що вздовж околиці м.Сторожинець Чернівецької області, на якій вигулював собаку, проходить лінія електропередач, а відповідно до правил охорони електричних мереж, що затверджені Постановою Кабінету Міністрів України №209 від 04.03.1997року, що уздовж повітряних ліній електропередач встановлюються охоронні зони у вигляді земельної ділянки і повітряного простору, обмежених вертикальними площинами, що віддалені по обидві сторони лінії від крайніх проводів при невідхильному їх положенні на відстані 2 метрів для повітряних ліній напругою 0.4 кВ. Тварина перебувала у охоронній зоні електричних мереж, що є грубим порушенням правил охорони електричних мереж. \~ \~ \~ \~18.09.2021р. оперативною виїзною бригадою Сторожинецької дільниці Сторожинецького РЕМ АТ «Чернівціобленерго» здійснювався виїзд для ліквідації пошкодження електроопори №104 та обриву лінії електропередачі «КТП-546». Діями персоналу оперативної-виїзної бригади у законодавчо визначений термін дане пошкодження було усунуто. \~ \~ \~ \~За час роботи оперативної виїзної бригади на території обриву лінії електропередачі «КТП-546» її персоналом не було виявлено та зафіксовано наявність факту загибелі тварини. \~ \~ \~ \~Повідомлень від позивача до Сторожинецької дільниці Сторожинецького РЕМ АТ`Чернівціобленерго» щодо факту загибелі собаки не надходило та на місце події не викликалися. \~ \~ \~ \~Посилається на те, що причинно-наслідковий зв`язок між ліквідацією пошкодження електроопори «КТП-546» та загибеллю тварини відсутній. Вказує, що особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити безпеку супроводженої домашньої тварини, також при супроводженні домашніх тварин не допускається залишати їх без нагляду. Також, власник тварини зобов`язаний забезпечити наявність намордника, повадка, що необхідні для здійснення вигулу домашньої тварини поза місцем її постійного утримання. Акт №1 загибелі собаки від 18 вересня 2021р. наданий позивачем несе довідкову інформацію і складений зі слів позивача, до даного Акту не наданий патологоанатомічний розтин. Акт №1 загибелі собаки від 18 вересня 2021р. не підтверджує факту смерті собаки від ураження струму. В Метриці цуценяти кінологічної спілки України реєстраційний №01В39611 від 12.05.2011р. не вказана інформація про власника тварини. Вказані документи не підтверджують право власності позивача на собаку. Вказане в позові не відповідає дійсності, є нічим необґрунтованим та безпідставним, не підтверджені жодними доказами. Жодних дій направлених на завдання моральної шкоди, душевних страждань позивачу, АТ «Чернівціобленерго» не вчиняло, тому вважає, що позов не підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 18.09.2021р. близько 08.42год під час вигулювання біля лінії електропередач ТП 546, собака [PERSON] породи «Ірландський сеттер» загинула внаслідок ураження струмом. Згідно акту №1 загибелі собак від 18 вересня 2021р. виданого Сторожинецькою районною державною лікарнею Ветеринарної медицини вбачається, що при огляді собаки і подальшому розтині було виявлено сполучені оболонки повік біло-сірого кольору з дрібно крапковими крововиливами. При розтині грудної порожнини було виявлено інфаркт міокарду, що вказує на фібриляцію серця. Діагноз: Фібриляція серця струмом. Висновок: смерть наступила від зупинки серця після ураження струмом. Із протоколу огляду місця події від 18.09.2021р. вбачається, що проведеним оглядом встановлено: земельна ділянка розташована на межі м.Сторожинець Глибочок Чернівецького району біля ставів. На вказаній земельній ділянці розташовані деревинні стовби на верхніх кінцівках яких наявний дріт напруги лінії ТП 546 обленерго. На момент огляду на вказаній лінії стовб під маркуванням 104 поламаний та нахилений на землі.. На ввідстані близько 10 метрів від даного стовпа на землі наявна мертва собака породи «Ірландський сетер» на задньому лівому стегні наявний номер жовтого кольору. Із довідки №15 від 29 червня 2022р. про середньо ринкові ціни Державного некомерційного підприємства «Міські ринки» вбачається, що середньо ринкова ціна собаки породи «Ірландський сеттер» 20000гривень. Із свідоцтва Чернівецького обласного осередку Федерації мисливського собаківництва України вбачається, що мисливська собака породи «Ірландський сетер» належна [PERSON] отримала призове місце. 28.01.2022р. [PERSON] звертався до Голови правління АТ «Чернівціобленерго» [PERSON] з претензією щодо смерті собаки та компенсації матеріальної шкоди, проте вона залишена без задоволення. За ст.180ЦК України\~тварини є особливим об`єктом цивільних прав, на який поширюється правовий режим речі. Тобто собака є майном, об`єктом права власності людини, яке остання здійснює відповідно до закону на власний розсуд, незалежно від волі інших осіб. І як власнику речі (собаки) згідно зі ст.317ЦК України\~лише її господарю належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно ч. 3\~ст.386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1-2 ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Діяльність пов`язана з експлуатацією ліній електромереж має ознаки джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до ч. 1 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо - і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Основні ознаки джерела підвищеної небезпеки також наведено у п.4 постанови Пленуму ВС «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.92 №6, відповідно до якого «джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також діяльність з використання, транспортування, зберігання предметів, речовин й інших об`єктів виробничого, господарського чи іншого призначення, які мають такі ж властивості». Наприклад, літак, автомобіль небезпечні неможливістю їх миттєвої зупинки, а будівництво тією ж неможливістю зупинки техніки, предметами, піднятими на висоту або заглибленими, і заподіянням саме механічних ушкоджень (каліцтва). Майнова відповідальність за шкоду, завдану діями таких джерел, має наставати як при цілеспрямованому їх використанні, так і при мимовільному прояві їх шкідливих властивостей (наприклад, у випадку завдання шкоди внаслідок мимовільного руху автомобіля). Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до ч. 5 ст. 1187 ЦК України особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Враховуючи викладене суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди у сумі 20000(двадцять тисяч) гривень. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди суд керується слідуючим. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 5\~постанови від 31.03.1995 № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Згідно з п. 9 Постанови розмір відшкодування зазначеної шкоди суд повинен визначати залежно від характеру й обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат і з урахуванням інших обставин; при цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно до висновку щодо застосування норм права викладеного в постанові Верховного Суду у справі № 753/7281/15 від 23.01.2018 року відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог\~статті 1166 ЦК України\~покладено на відповідача. Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог, залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, враховуючи істотність вимушених змін у життєвих стосунках. Так, в позові позивач зазначає, що моральна шкода полягає у моральному болю та душевних страждань позивача. Такі негативні емоції перенесені позивачем у зв`язку з загибеллю собаки. Загиблий собака був домашнім улюбленцем з 2011р.. Тому суд вважає, що з відповідача необхідно стягнути на користь позивача моральну шкоду у сумі 10000(десять тисяч) гривень. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача\~\~підлягають стягненню судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

Outcome: approved