Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-01 00:00:00

Позивач [PERSON] 28.02.2018 р. звернулась до суду із зазначеним позовом, в якому просить: стягнути солідарно з ПАТ «Київенерго» та Комунального підприємства з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва «Житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД №901» на користь [PERSON] матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири, у розмірі 325397,76 грн. та моральну шкоду в розмірі 100000 грн. Посилається в позові на те, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . 25.10.2017 року позивачем було виявлено залиття зазначеної квартири гарячою водою внаслідок дій працівників ПАТ «Київенерго» та ЖЕД №901, а саме було залито стелю, стіни, шпалери, двері та підлогу у двох жилих кімнатах, у ванній кімнаті та коридорах, двері, а також була затоплена електропроводка. Також, позивачем було знято відео в момент залиття моєї квартири від 25 жовтня 2017 року. Для ліквідації причин затоплення 25 жовтня 2017 року була викликана аварійна служба Солом`янського району, яка приїхала о 21 год. 50 хв. Крім того, в результаті затоплення були пошкодженні: побутова техніка, а саме: пральна машина, телевізор, комп`ютер та інша побутова техніка; меблі - шафа-купе, шафа, ліжко та інші меблі; предмети побуту, які надалі неможливо використовувати за цільовим призначенням, що підтверджується Актом від 25-26.10.2017 р. складеним мешканцями будинку за адресою: [ADDRESS] та Актом про залиття, аварію, що трапились на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 26.10.2017 р. 26.10.2017р. комісією житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД №901 складено Акт про залиття, аварію, що трапились на системі централізованого опалення та гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), яким засвідчено факт залиття квартири [ADDRESS] , яке сталося внаслідок пошкодження запірної арматури (вентеля) на повітрозбірнику горища під час підключення житлового будинку до центрального опалення. Запуск проводився працівниками РТМ «Центр» СВГ «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» після 17.00 години без участі представників обслуговуючої організації. 26 жовтня 2017 р. позивач та мешканці інших затоплених квартир будинку за адресою: [ADDRESS] звернулись до ПАТ «Київенерго» зі скаргою. У відповідь на подану позивачем скаргу, надійшов Лист «Про залиття житлового будинку по [ADDRESS] » №029/27/5717 від 08.11.2017р. від ПАТ «Київенерго», в якому заначається, що залиття належної позивачу квартири сталося внаслідок порушення цілісності внутрішньо будинкової системи централізованого опалення, яка знаходиться на балансі житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД №901, також вказується, що включення опалення у будинку виконувалось працівниками житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД №901. Внаслідок затоплення квартири, позивачу була завдана майнова шкода у великих розмірах. Вартість проведення відновлювального ремонту квартири за результатами Висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] провдений суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Малеас» складає 324621 грн., проведення оцінки складає 1800 грн. Також, позивачем були витрачені кошти на демонтажно-будівельні роботи (придбання мішків для сміття, ґрунтовки анти цвіль, розетки та вимикачі) на суму 776,76 грн. Крім майнової, позивачу було заподіяно і моральну шкоду, яку вона оцінює в 100000 грн., яка полягає у душевних стражданнях, яких зазнала у зв`язку із знищенням і пошкодженням квартири, внаслідок чого позивач та її діти не можуть проживати в квартирі 5 місяців. Також зменшилась ринкова вартість квартири. Внаслідок залиття прийшла в непридатність електрика, відсутнє світло, все майно пошкоджене та не може використовуватись за призначенням. У квартирі підвищена вологість, на стінах, стелі і підлозі утворилась цвіль. Крім того, в наслідок затоплення позивач отримала ураження електричним струмом, що підтверджується Картою виїзду швидкої медичної допомоги від 25.10.2017 року за №1921, довідкою Центру медичної допомоги, виписками з карти амбулаторного хворого про наслідки ураження струмом. Вказані обставини спричинили нервове та фізичне потрясіння, постійне хвилювання та сильно відбилось на здоров`ї позивача. Багато часу позивач витратила на звернення до різних установ для вирішення питання про відшкодування шкоди і допомогу їй з боку відповідачів, в чергах до лікарів. Залиття належної позивачу квартири сталося з вини ПАТ «Київенерго» та ЖЕД №901 внаслідок порушень під час підключення опалення будинку за адресою: [ADDRESS] . Добровільно відшкодувати завдану позивачу шкоду відповідачі відмовились. 01.03.2018 р. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена цивільна справа передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І. 08.06.2018 р. ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження у даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 08.06.2018 р. ухвалою суду відстрочено позивачу [PERSON] сплату судового збору за подачу позовної заяви до ухвалення судом рішення по цивільній справі. 18.09.2018 р. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» просить відмовити у задоволенні позову. Заперечуючи щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, посилається на те, що відповідно до розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.01.2011 № 20 «Про закріплення на праві господарського відання за комунальним підприємством «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в місті Києві ради майна, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації» вказаний будинок передано на баланс комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в подальшому відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 № 270/270 перейменовано в комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва. Багатоквартирний житловий будинок за адресою: вул. Гладківській, 8а, закріплено на праві господарського відання та обліковується на балансі комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» відповідно до додатку 2 до розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 06.05.2015 № 279 «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації» (зі змінами від 11.11.2016 № 838). У зв`язку з набранням чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» № 1198 від 10.04.2014: «Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація) - ПАТ «Київенерго». Згідно пункту 2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкової території (далі - Правила), затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт, який є додатком 4 до вказаних правил. Між комунальним підприємством «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» укладено договір 05.08.2014 № 0910001 «Про співпрацю як виконавця та балансоутримувача з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності». Житлово-експлуатаційною дільницею № 901 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» 01.11.2017 № 901-1080/04 було направлено лист начальнику РТМ «Центр» СВП «Київські теплові мережі» щодо направлення представника ПАТ «Київенерго» для спільного обстеження та складання відповідних актів про залиття квартир вищерозташованого житлового будинку. На час складання акту про залиття від 01.11.2017 року для спільного обстеження та складання відповідних актів про залиття квартир представник ПАТ «Київенерго» не з`явився. Згідно наряду Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 25.10.2017 № 201 в житловому будинку [ADDRESS] відбулося включення централізованого опалення. Одночасно запуск проводився працівниками РТМ «Центр» СВГ «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» після 17:00 без участі працівників обслуговуючої організації житлово-експлуатаційної дільниці № 901 всупереч п. 2.4.15 зазначеного договору. В матеріалах справи наявний висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , оцінювачем [PERSON] , від 19.12.2017. Представник відповідача вважає, що даний висновок не може застосовуватись в якості доказу відповідно до пункту 5 статті 106 Цивільно-процесуального кодексу у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Окрім того даний висновок складений без участі представника комунального підприємстава, що сприяло порушенню їх прав та проведенню упередженої експертизи. Оцінювач порушив свою компетенцію оцінивши побутову техніку, ремонт та меблі. Хоча відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» він має право визначати лише вартість пошкодженого майна. В додатках до позовної заяви відсутні розрахунки при розрахунку суми пошкоджених речей, тобто не зрозуміло яким чином оцінювач вираховував суму пошкоджених речей, а саме 54 731,00 грн. Представник відповідача вважає, що розрахунок витрат, пов`язаних з наданням правової допомоги є завищеним, задоволенню підлягає сума 714,29 грн. Збитки позивачу не завдані комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» та не належать до зони відповідальності підприємства. 12.10.2018 р. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» просить відмовити у задоволенні позову. Заперечуючи щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, посилається на те, правилами утримання житлових будинків та прибудинкової території, затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року встановлено правовий статус балансоутримувача будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд, згідно з яким це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідає майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Балансоутримувачем житлового будинку по [ADDRESS] являється КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва. Так, між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» укладено Договір від 05.08.2014 №0910001 про співпрацю виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з балансоутримувачем під час надання послуг централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності. Представник відповідача зазначає, що працівники ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» доступу до горища у житловому будинку [ADDRESS] не мали, оскільки для унеможливлення потрапляння сторонніх осіб до обладнання внутрішньо будинкової системи, приміщення горища балансоутримувачем повинно бути замкненим. Отже, відповідальність за заподіяну шкоду майну позивача має бути покладена на балансоутримувача житлового будинку, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва. Крім того, зазначає представник відповідача, в обґрунтування понесених збитків позивач посилається на висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , складеного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Малеакс» на замовлення позивача. Проте, з метою не допущення порушення засад рівності всіх учасників процесу перед законом і судом та змагальності сторін, встановлених ст.ст. 5,10 ЦПК України, даний Висновок не може братися судом до уваги як належний та допустимий доказ при прийнятті рішення, оскільки складений на особисте замовлення позивача, без попередження експерта про відповідність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, як це передбачено ч.2 ст. 102 ЦПК України. Таким чином, вважає представник відповідача, що позивач не обґрунтував та не надав доказів наявності протиправної поведінки саме відповідача ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», причинного зв`язку між протиправною поведінкою і завданою шкодою та наявності вини відповідача в заподіянні шкоди його майну. Крім того, позивач просить стягнути з відповідачів солідарно моральну шкоду в розмірі 100000 грн. завдану внаслідок порушення його прав та моральних страждань. Проте, позивач не підтвердив та не обґрунтував належним доказами наявність та розмір такої шкоди, протиправність дій відповідача ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправною діями відповідача, отже підстави для відшкодування ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» моральної шкоди відсутні. Доводи позивача про те, що залиття квартири 25.10.2017 сталося внаслідок недбалих дій працівників ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», є припущеннями, мають оціночних характер, належним чином не обґрунтовані та не доводять вину відповідача, отже не можуть братися до уваги судом. 08.01.2019 р. до суду від позивача надійшла відповідь на відзив КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві», у якій позивач зазначає, що і Відповідач 1і Відповідач 2 підтвердили той факт, що запуск опалення в будинку по [ADDRESS] відбувся 25.10.2017 року, згідно корінця наряду 201 від 25.10.2017 року в присутності обох відповідачів. Крім того, позивач зазначає, що згідно ст.95 ЦПК України, Висновок про оцінку вартості проведення відновленого ремонту кв.32 після ії залиття, яка розташована за адресою [ADDRESS] і був замовлений у суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Малеос» є письмовим доказом по справі, який містить дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, та зроблений згідно чинного законодавства України. Позивач вказує, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких позивачка зазнала у зв`язку із знищенням і пошкодженням її квартири внаслідок чого вона і її троє малолітніх дітей вже рік не можуть проживати в ній. Внаслідок залиття прийшла в непридатність електрика, відсутнє світло, все майно пошкоджене та не може використовуватися за призначенням, це підтверджується Актом про залиття від 26.10.2017 р. У квартирі підвищена вологість, на стінах, стелі і підлозі утворилася цвіль, неможливо дихати. Крім того, в наслідок затоплення вона отримала ураження електричним струмом. Вищенаведені обставини спричинили нервове та фізичне потрясіння, постійне хвилювання та сильно відбилося на здоров`ї позивача. Багато часу позивач витратила на звернення до різних установ для вирішення питання про відшкодування шкоди завданої залиттям. У позивачки на все життя вражена нервова система. І вона вимушена постійно витрачати гроші та час на лікарів. Дуже часто виникають головні болі та запаморочення. Діти були позбавлені речей, книжок, зошитів-все намокло під час залиття і прийшло в стан непридатний для використання. Ухвалою суду від 25.02.2019 р., призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. 26.12.2019 рокку на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло повідомлення про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи №18914/19-43 від 20.12.2019 Ухвалою суду від 28.09.2020 р., занесеною до журналу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою суду від 18.10.2021 р., постановленою на місці та занесеною до журналу судового засідання, у зв`язку зі зміною назви, замінено відповідача ПАТ «Київенерго» на АТ «К.ЕНЕРГО». Ухвалою суду від 18.10.2021 р., постановленою на місці та занесеною до журналу судового засідання, залучено в якості співвідповідача Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) КП «Київтеплоенерго». 28.12.2021 р. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача КП «Київтеплоенерго» просить відмовити у задоволенні позову. Відповідно до розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 року № 591 КП "Київтеплоенерго" надано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Підприємство набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення та централізованого постачання горячої води з 01.05.2018 року. Підприємство не є правонаступником ПАТ "Київенерго". З наведеного вбачається, КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРЕО» не несе відповідальності за події, які сталися 25.10.2017, а тому відповідні права та обов`язки у КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРЕО» - відсутні. Враховуючи викладене, представник відповідача вважає, що у діях КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРЕО» не вбачається складу цивільного правопорушення, а тому підстав для задоволення позовних вимог немає. КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» жодним чином не порушено права та інтереси позивача, що виключає будь-які вимоги позивача, або інших осіб до КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРЕО». Жодним належним доказом позивача не встановлено причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою Підприємства та шкодою позивача. Позивач в судовому засіданні позов підтримала повністю та просила його задовольнити, з підстав викладених в позові. Крім того, позивач в судовому засіданні зазначила, що на момент проведення призначеної судової будівельно-технічної експертизи, квартира [ADDRESS] , була відчужена, оскільки після залиття квартира була не придатна для проживання, потребувала капітального ремонту, іншого житла позивач не мала. Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» в судовому засіданні проти задоволення позову заперечила у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві, просила відмовити у його задоволенні. Зазначає, що позивачем до своєї позовної заяви у якості доказу подано висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , від 19.12.2017, складений суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «МАЛЕАС». Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» для з`ясування реального (фактичного) нанесеного розміру матеріальної шкоди квартири позивача подало клопотання до суду про призначення судової будівельно-технічної експертизи 19.02.2019, яка за ухвалою суду була доручена експертам Київському Науково-дослідному інституту судових експертиз. Позивачка не надала доступ до об`єкта дослідження хоча була повідомлена належним чином, експертиза проведена не була. Також, в судовому засіданні було з`ясовано, що квартира [ADDRESS] відчужена позивачкою. Отже, зазначає представник відповідача висновок про вартість проведення відновленого ремонту квартири позивача не є письмовим доказом та не є висновком експерта. Представник відповідача просить в позові до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду» відмовити за відсутності доказів щодо об`єктивного визначення розміру матеріальної та моральної шкоди та її відшкодування позивачу. Представник відповідача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) КП «Київтеплоенерго» в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві, просив відмовити у його задоволенні. Представник відповідача Акціонерного товариства «К.Енерго» (Публічного акціонерного товариства «Київенерго») в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений. Заслухавши пояснення учасників процесу, врахувавши їх доводи, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступного висновку. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що позивач була власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом на право власності на житло від 02.02.1998 року. 20.10.2018 року позивачем укладено договір купівлі-продажу квартири. 25.10.2017 відбулося залиття квартири [ADDRESS] гарячою водою. Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), складеного працівниками ЖЕД 901 від 26.10.2017 вказано: «25 жовтня 2017 року в будинку [ADDRESS] , трапилось залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання та холодного водопостачання). У квартирі мають місце сліди залиття, а саме: Кімната - - S 11,0м2 стеля /водоемульсійне фарбування, гіпсокартони/, стіни/шпалери/, підлога/ паркет/двері/деформація; Кімната - S 17,8м2 стеля / водоемульсійне фарбування/, стіни/шпалери/, підлога/ паркет/; Ванна - S 2,2м2 стеля /гіпсокартон, водоемульсійне фарбування/, двері/деформація; Коридор - S 1,4 м2 стеля /шпалери/, стіни/ шпалери/, двері/деформація; Коридор - S 3,1 м2 стеля /підвісна/, стіни/ шпалери; Електропроводка - мерехтіння освітлення по всій квартирі. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС (або ХВП) вказано пошкодження запірної арматури (вентиля) на повітрозбірнику горища під час підключення житлового будинку до центрального опалення. Також у даному акті вказано, що запуск проводився працівниками РТМ «Центр» СВГ «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» після 17 00 години без участі представників обслуговуючої організації. Загальні правила відшкодування завданої особі недоговірної шкоди передбачені ст. 1166 ЦК України. Загальне правило статті встановлює, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Якщо мають місце спеціальні підстави, що надають можливість застосовувати до правовідносин положення інших статей § 1 Глави 82 ЦК, треба застосовувати спеціальні норми. Багатоквартирний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , закріплено на праві господарського відання та обліковується на балансі комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» відповідно до додатку 2 до розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 06.05.2015 № 279 «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації» (зі змінами від 11.11.2016 № 838). Згідно Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року (далі - Правил) встановлено правовий статус балансоутримувача будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач), згідно з яким -це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення шпітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV (далі - Закон) та Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу І передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Статтею 24 Закону визначено, що балансоутримувач зобов`язаний: забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Саме на балансоутримувача будинку покладено обов`язок утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані; здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; здійснювати технічний огляд жилих будинків, що включає проведення планових та позапланових оглядів з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період; здійснювати профілактичне обслуговування системи водопроводу, каналізації та гарячого водопостачання у житлових будинках кожні 3-6 місяців визначений Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Встановлено, що балансоутримувачем будинку по [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Так, між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» укладено Договір від 05.08.2014 №0910001 (надалі - Договір) про співпрацю виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з балансоутримувачем під час надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності. Відповідно до п.п. 2.4.2., 2.4.7. Договору від 05.08.2014 № 0910001 балансоутримувач зобов`язаний утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, відновлювати теплову ізоляцію трубопроводів, що проходять по технічним підвалам і горищам, забезпечувати належний стан запірної арматури, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки, а також Виконувати капітальний ремонт теплових мереж. Балансоутримувач зобов`язаний підтримувати у належному санітарно-технічному стані підвали, технічні підвали і приміщення теплових пунктів (п. 2.4.5. Договору). Зобов`язання балансоутримувача здійснити належну герметизацію інженерних вводів також міститься в ч. 2 п. VIII Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10 грудня 2008 року № 620/378 та в розпорядженні виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.05.2017 №626 (п. 19.5). У відповідності з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій у літній період проводяться такі роботи, зокрема, п. г) щодо систем опалення і гарячого водопостачання - ревізія кранів та іншої запірної арматури розширювачів і повітрозбірників, відновлення зруйнованих або заміна недостатньої теплової ізоляції труб у сходових клітках, підвалах, на горищах і в нішах санітарних вузлів. За наявності непрогрівання радіаторів проводиться їх гідропневматичне промивання. По закінченні всіх ремонтних робіт весь комплекс пристроїв з теплопостачання підлягає експлуатаційній наладці під час пробного опалення (п. 2.8.8. Правил). Під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: - забезпечення належної гідроізоляції фундаментів, стін підвалу і цоколю та їх сполучення із суміжними конструкціями, сходових кліток, підвальних і горищних приміщень, машинних відділень ліфтів, справність та утеплення пожежних гідрантів (п. 2.8.2. Правил). На горищах та технічних поверхах повинен забезпечуватися (п. 3.2.1. Правил): температурно-вологісний режим горищних приміщень, що перешкоджає випаданню конденсату на поверхні захисних конструкцій; -доступ до всіх елементів і чистота горищного приміщення. Вхідні двері або люки (для горищних приміщень із запасними, напірними і розширювальними баками) виходу на покрівлю повинні бути утеплені, обладнані ущільнювальними прокладками, завжди замкнені (один комплект ключів зберігається в чергового диспетчера ОДС або кімнаті техніка - майстра виконавця послуг, а другий - у консьєржа чи двірника), про що робиться відповідний напис на люку чи дверях (п. 3.2.5. Правил). Під час технічного обслуговування та ремонту будівельних конструкцій здійснюється огляд горищних приміщень перевіряються (п. 4.4.18.Правил): стан зовнішніх дверей та люків; стан слухових вікон і жалюзі; температурно-вологісний режим; наявність ходових дощок уздовж приміщення і між слуховими вікнами на покрівлі крутого даху; стан ізоляції трубопроводів. Таким чином, відповідальність за обслуговування горищ несе обслуговуюча організація, тобто Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт (додатком 4 до Правил встановлено форму акта). Так, нормами п. 2.2 цих Правил визначено, що позапланові огляди жилих будинків передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації. Під час залиття комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли проводяться позапланові огляди. Факт залиття приміщення та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Вбачається, що уповноважені особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» визначаючи винуватцем залиття, яке сталося 25.10.2017 вказали саме ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Проте, посадових чи уповноважених осіб ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», як сторону, з чиєї вини сталось таке залиття, до огляду вказаного приміщення та складення відповідного Акту не залучили та участі у такому обстеженні не забезпечили. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» є виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності. Відповідно до п. 2.4.15. Договору №0910001 встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний протягом однієї доби з моменту виявлення, а в разі звернення Виконавця послуг - невідкладно інформувати Виконавця послуг про аварійні ситуації, порушення у роботі устаткування. Проте, як свідчать матеріали справи у спірному будинку виявлено пошкодження у системі центрального опалення та гарячого водопостачання, зокрема, виявлено пошкодження запірної арматури (вентиля) на водорозбірнику горища, що і стало причиною залиття, відповідальність за належне утримання якого покладено саме на відповідача - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» , що узгоджується з приписами п.2.4.5 Договору. Крім того, обов`язок відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані та здійснювати технічне обслуговуванняя, ремонт проведення планових та позапланових перевірок, а також визначення готовності будинку до експлуатації в наступний період опалювального сезону тощо, передбачено постановою КМУ від 21.07.2005 за №630. Та обставини, що в діях АТ «К.Енерго» (ПАТ «Київенерго»), відсутня вина та причинно - наслідковий зв"язок у спричинені позивачу матеріальної шкоди свідчить також наявний у справі акт готовності будинку [ADDRESS] до опалювального сезону 2017/2018 від 22.09.2017, що підписаний уповноваженою особою ЖЕД №901 та РТМ "Центр" СВП "КТМ " ПАТ "Київенерго" та корінець наряду №201 від 25.10.2017 про включення будинку . За таких обставин, суд вважає, що доводи позивача про те, що матеріальна шкода завдана внаслідок залиття квартири позивача сталася внаслідок неправомірних дій ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» не підтверджено належними доказами у справі. Разом з цим, суд вважає, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» як під час складення акту, так і у ході розгляду справи в суді не надала обґрунтувань та документів, які б підтверджувати, що залиття квартири позивача сталося внаслідок винних дій ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», а відтак твердження вказані в акті від 26.10.2017 щодо винних дій АТ «К.Енерго» (ПАТ «Київенерго»), суд вважає недоведеними, у зв`язку з чим не можуть бути взяті судом до уваги в якості належного доказу в цій частині. За таких обставин, суд вважає, що відповідач - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», як балансоутримувач, має відповідати за шкоду спричинену неналежним утриманням спірного будинку. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що затоплення квартири позивача сталося з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», а тому відповідальність за заподіяння шкоди позивачеві має бути покладенена саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За ст. 1192 ЦК України з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як вбачається з висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] від 28 грудня 2017, складений суб`єктом діяльності ТОВ «Малеас», вартість майнової шкоди, завданої [PERSON] у результаті залиття її квартири [ADDRESS] , становить 324621,00 грн., з них кошторисна вартість проведення відновлювального ремонту становить 269890 грн., середня вартість реставрації та заміни пошкоджених речей побуту та техніки становить 54731 грн. Ухвалою суду від 25.02.2019 р. призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. 26.12.2019 року на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло повідомлення про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи №18914/19-43 від 20.12.2019. Згідно повідомлення 17.12.2019 доступ до квартири [ADDRESS] не забезпечено. Судом встановлено, що на час проведення експертизи квартира [ADDRESS] була відчужена позивачем, згідно договору купівлі-продажу від 20.10.2018 року, про що підтвердила в судовому засіданні позивач. Яка зазначила, що квартира після залиття не придатна для проживання, вона вимушена була продати квартиру для купівлі іншого житла. Таким чином, оцінивши висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] від 28 грудня 2017, складений суб`єктом діяльності ТОВ «Малеас», у сукупності з наявними у справі доказами, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 269890 грн., витрати на проведення оцінки матеріального збитку в сумі 1800 грн. Крім того, позивач у позовній заяві просить стягнути вартість знецінення меблів та техніки, які були пошкодженні під час залиття квартири [ADDRESS] та включені до висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири виконане ТОВ "МАЛЕАС". Проте, товарознавче дослідження меблів та техніки не проводилось. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом. Згідно ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України). Відповідно до ч. 3 ст. 12, ст. 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Враховуючи обставини справи викладені вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню частково у сумі 286820,00 грн., тобто, яка підтверджена висновком. З огляду на викладенен вище, позов підлягає задоволенню частково. Що стосується вимог про відшкодування моральної шкоди у сумі 100000 грн. суд зазначає наступне. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ч.3, 4, 5 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У п. 5 зазначеної постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, з вини відповідачів внаслідок якого було пошкодженойого майно, також це залиття спричинило у позивача негативні зміни у звичайних умовах її життя, що зумовлено витрачанням часу на документальне оформлення випадку залиття, тривалого захисту свого порушеного права в суді. З огляду на те, що внаслідок залиття квартири, що сталося з вини Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва», позивач зазнала душевних та фізичних страждань, що підтверджується Картою виїзду швидкої медичної допомоги від 25 жовтня 2017 року №1921 до [PERSON] , довідкою з Центра медичної допомоги, виписками з карти амбулаторного хворого про наслідки ударом струмом. Суд враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідача, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, вважає за необхідне стягнути з відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва на користь позивача 10000 грн. на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Що стосується вимог про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу в сумі 21 600,00 грн., то слід зазначити наступне. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 1-6 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Позивачем на підтвердження надання правничої допомоги на суму 21600,00 грн., надано договір про надання правової допомоги від 26.10.2017, квитанція прибуткового ордеру №1/26/10-17 від 26.10.2017 на суму 5000,00 грн. та квитанція прибуткового ордеру №1/26/02-18 від 26.02.2018 на суму 15600,00 грн. Згідно ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Суд вважає, що заявлені, так і понесені витрати є неспівмірними із складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг, затраченим ним часом на надання таких послуг (підготовка цієї справи до розгляду в суді не вимагала значного обсягу юридичної і технічної роботи, адже, у мережі Інтернет міститься велика кількість практики з аналогічних спорів; нормативно-правове регулювання спірних правовідносин не змінювалося, не відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. За вказаних вище обставин, суд вважає виправданими та такими, що відповідають критерію реальності, розумності та співмірності понесені витрати позивача на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн., тобто підготовка та складання позову до суду. Крім того, з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» на користь держави підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2816,9 грн., тобто пропорційно задоволеним вимогам.

Outcome: partial