Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-22 00:00:00

17 серпня 2022 року надійшла позовна заява [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, спричиненої ушкодженням здоров`я. Згідно штампу на конверті позовна заява здана на пошту 13 серпня 2022 року. Позиція позивача Позивач посилається на те, що у періоди з 18 серпня 1980 року по 16 лютого 1994 року та з 30 січня 2007 року по 02 квітня 2021 року він працював на виробничих структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на різних посадах з повним робочим днем у шахті. Внаслідок важких умов праці він отримав професійні захворювання та частково втратив професійну працездатність. Позивач вважає, що саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 100 000 грн. Позовна заява містить клопотання про розгляд справи без участі позивача. Ухвалою від 23 серпня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяви та клопотання відповідача Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження, оскільки для повного та всебічного розгляду справи є доцільним витребування первинної медичної документації та індивідуальної програми реабілітації інваліда. Також необхідно з`ясувати, яким чином позивачем було розраховано розмір зазначеної у позовній заяві грошової вимоги, коли позивач відчув симптоми, з якими пов`язує наявність моральної шкоди, в чому він вбачає протиправні дії підприємства в межах предмета спору. Крім того представником відповідача подані клопотання: - про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання, - про призначення судово-психологічної експертизи, - про витребування додаткових доказів. Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК первинно втрати професійної працездатності внаслідок професійних захворювань. Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткових доказів для повного та всебічного розгляду справи. Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності. Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди. За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості. Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової явки позивача у судове засідання. Призначення по справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачем такого клопотання не заявлено, для встановлення факту спричинення моральної шкоди та оцінки її розміру не потрібні спеціальні знання. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, а також про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання, про призначення судово-психологічної експертизи, про витребування додаткових доказів. Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди. Також представник відповідача у відзиві просить зобов`язати позивача подати заяву свідка по суті поставлених у відзиві питань в порядку та у строк, встановлений частиною 3 статті 93 ЦПК України. Проте згідно з частиною 2 статті 93 ЦПК України, учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. Підстав для зобов`язання позивача надавати відповідь на питання суд не знаходить, оскільки ці питання не стосуються обставин, що мають значення для справи. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно із записами у трудовій книжці (а.с.5-9), [PERSON] працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з 18 серпня 1980 року по 16 лютого 1994 року та з 30 січня 2007 року по 02 квітня 2021 року, був звільнений у зв`язку з невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я. Медичним висновком лікарсько-експертної комісії Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 24 лютого 2022 року встановлено наявність у [PERSON] професійних захворювань: хронічного обструктивного захворювання легень другої стадії (пиловий бронхіт другої стадії, емфізема легень другої стадії, група В, ЛН другого ступеня, хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість третього ступеня (з помірним зниженням слуху) (а.с.16-17). Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) від 04 квітня 2022 року встановлено, що причиною професійних захворювань є тривала дія шкідливих факторів на виробництві: підвищеного вмісту пилу, перевищення допустимого рівня шуму (а.с.10-11). Довідкою МСЕК серії 12ААА № 121138 від 18 травня 2022 року [PERSON] було первинно встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності (а.с.12). Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 80 000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2022 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial