Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-13 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Дрозд Роман Юрійович звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича, акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», [PERSON] про визнання публічних торгів недійсними. В обґрунтування\~поданої заяви\~зазначила,\~що в рамках примусового виконання рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська у справі 199/7135/16-ц приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем 02 березня 2020 року відкрито виконавче провадження № 61432338. 02 квітня 2020 року постановою приватного виконавця було описано та арештовано майно (кошти) боржника. Державним підприємством «Сетам» проведено торги з примусової реалізації квартири [ADDRESS] . Протоколом № 524597 проведення електронних торгів організатором зафіксовано, що торги щодо лота № 461868, квартири загальною площею 45,1 кв.м. за адресою: [ADDRESS] із стартовою ціною 487 280.00 грн., ціною продажу 663 001.00 грн. відбулися та були завершені 04.02.2021. Переможцем торгів визначено [PERSON] . Зазначав, що 27.02.2018 Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська було винесено рішення по справі № 199/7135/16-ц. Постановою Верховного Суду 18 листопада 2020 у справі № 199/7135/16-ц визнано, що до [PERSON] перейшли всі права та обов`язки іпотекодавця [PERSON] за договором іпотеки від 22 листопада 2007 року № 5854013. На забезпечення виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, 22\~листопада 2007\~року сторонами\~укладений договір\~іпотеки №\~5872080,\~предметом якого\~є квартира\~ [ADDRESS] ,\~загальною площею\~45,1\~кв.м.,\~житловою площею\~27,4\~кв.м.\~У зв`язку з переходом до [PERSON] права власності на спірну квартиру, яка є предметом іпотеки, до неї перейшли всі права та обов`язки іпотекодавця [PERSON] за договором іпотеки від 22 листопада 2007 року № 5872080. [PERSON] зареєстрована за місцем постійного проживання за адресою: [ADDRESS] та не має іншого житла. 23.07.2020 року ухвалою Верховного Суду у справі № 199/7135/16-ц було зупинено виконання рішення Амур-Нижньодніпровського суду м. Дніпропетровська від 27 лютого 2018 року до закінчення касаційного розгляду справи. 28.08.2020 приватним виконавцем було зупинено виконавчі дії за виконавчим листом Амур-Нижньодніпровського суду м. Дніпропетровська від 27 лютого 2018 року. Окрім цього, ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 28 липня 2020 року у справі № 202/4188/20 було забезпечено позов шляхом зупинення продажу арештованого майна - квартири [ADDRESS] . Вказану ухвалу разом із заявою про зупинення продажу арештованого майна було подано для виконання до ДП «СЕТАМ». Звертав увагу суду, що звіт про оцінку квартири складено із порушенням норм чинного законодавства, що призвело до заниження стартової ціни лоту. Всупереч мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредиту в іноземній валюті за договором іпотеки від 22 листопада 2007 року № 5872080 на квартиру [PERSON] , що є її єдиним житлом, було звернуто стягнення в примусовому порядку. Були відсутні підстави для проведення саме повторних торгів. Постановою Верховного Суду від 18.11.2020 по справі № 199/7135/16-ц зменшено розмір заборгованості [PERSON] за тілом кредитного договору від 22.11.2017, а тому виконавчі листи по справі мають бути визнанні такими, що не підлягають виконанню. Порушено також порядок проведення торгів та строки призначення для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Представником Державного підприємства «Сетам» надано відзив на позовну заяву в якому зазначено, що за наслідками проведених торгів, які проходили 04.02.2021 за лотом № 414846 торги відбулися та переможцем торгів було визнано [PERSON] з найвищою ціновою пропозицією. Не погоджуються з позицією позивача про незаконність проведення електронних торгів, оскільки усі дії щодо публікації та уцінки арештованого нерухомого майна, здійснювалися у відповідності до положень Порядку реалізації арештованого майна та Закону України «Про іпотеку». Наголошували, що інформація про майно, включена до лота, виставленого на електронні торги, вноситься організатором згідно з документами, наданими державною виконавчою службою або приватним виконавцем. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Окрім цього, наголошували, що посилання позивача на дії приватного виконавця, як на підставу для визнання електронних торгів недійсними, не можуть братись до уваги при розгляді справи про визнання електронних торгів недійсними. Звертали увагу, суду що на час проведення перших електронних торгів позивач та її син були зареєстровані за іншою адресою, а реєстрація перед проведенням інших торгів свідчить про небажання належним чином виконувати свої обов`язки, ніж про відсутність іншого житла. Представник [PERSON] - адвокат Дрозд Роман Юрійович надав відповідь на відзив в якій зазначає, що жодних заперечень щодо порушення ДП «СЕТАМ» порядку проведення торгів та строків призначення для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна представник ДП «СЕТАМ» не наводить та відповідних доказів не надає. На момент проведення електронних торгів про стягнення з позивачки шляхом примусового продажу квартири [ADDRESS] , ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» було встановлено законодавчу заборону. Представником акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» надано відзив на позовну заяву в якій зазначено, що постановою суду касаційної інстанції від 18.11.2020 по справі № 199/7135/16-д за позовом АТ «ПУМБ» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки, звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] не було змінено або скасовано обраний банком спосіб захисту порушеного права, а саме звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] , ціна якої становить 585 000 грн., шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах, за ціною, що встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Наголошували, що судові рішення є обов`язковими до виконання, АТ «ПУМБ» звернулися до приватного виконавця, який здійснив підготовчі дії з метою проведення електронних торгів та Державне підприємство «Сетам» організували проведення електронних торгів. Вважає проведення торгів щодо реалізації нерухомого майна відбулось без порушень норм діючого законодавства України, а тому просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник [PERSON] - адвокат Салашний Михайло Олексійович надав відзив на позовну заяву в якому зазначає, що [PERSON] брала участь, як учасник №17 в торгах з примусової реалізації житлової двокімнатної квартири [ADDRESS] . Організатором зазначених торгів виступало ДП «СЕТАМ» про що розміщено відповідну інформацію на веб-порталі за посиланням https://setam.net.ua/auction/461605. Протоколом № 524597 проведення електронних торгів від 04.02,2021 переможцем торгів визначено [PERSON] , яка запропонувала найбільшу ціну за об`єкт торгів 663 001 грн. Згідно інформації, яка також наявна на сайті setam.net.ua вказані торги були другими, оскільки перші торги за лотом № 430173, об`єктом яких виступала двокімнатна квартира [ADDRESS] визнані такі що не відбулися, у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів. Іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим ст. 49 ЗУ «Про іпотеку», у зв`язку із чим лот № 430173 було уцінено та на 05.01.2021 розміщено нову публікацію про лот № 461868 торги по якому призначені на 04.02.2021. Не погоджується з доводами позивача про незаконність проведення електронних торгів за лотом № 461868, оскільки всі дії щодо публікації та уцінки арештованого нерухомого майна, здійснювалися у відповідності до положень Порядку, та ЗУ «Про іпотеку», а позивачем безпідставно, необґрунтовано наводяться твердження про неправомірність проведення електронних торгів. Звертав увагу суду, що доводи позивача щодо незаконності дій виконавця не можуть братись до уваги судом з огляду на те, що повинні розглядатись в рамках окремого провадження, а доказів просунення правил торгів позивачем не надано. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19.02.2021 у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відмовлено. Представник позивача адвокат Дрозд Р.Ю. позов підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача АТ «ПУМБ» - адвокат Анохіна О.О. просила відмовити в задоволенні позовних вимог. Представника відповідача [PERSON] адвокат Салашний М.О. просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник Державного підприємства «Сетам» надав заяву про розгляд справи без їх участі. Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрій Сергійович в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлений належним чином. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Постановою Верховного Суду від 18.11.2020 рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 лютого 2018 року та постанова Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня 2019 року в частині вирішення позовної вимоги про визнання [PERSON] іпотекодавцем з усіма правами і обов`язками за договором іпотеки від 22 листопада 2007 року № 5872080 скасовано, ухвалено у цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні вимоги Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до\~\~ [PERSON] про визнання її іпотекодавцем. Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 лютого 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня 2019 року в частині вирішення позовної вимоги Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до\~\~ [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки змінено, зменшено розмір заборгованості [PERSON] за тілом кредитного договору від 22 листопада 2017 року № 5854013, у рахунок якої здійснюється звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру\~\~ [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , з 85 406,75 дол. США до 76 782,99 дол. США. Поновлено виконання рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 лютого 2018 року у незміненій після касаційного перегляду частині. Згідно відомостей, що містяться на офіційному веб-сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/430756 в межах виконавчого провадження №61432338 у центральній базі даних системи електронних торгів 01.07.2020 було розміщено лот №430173 з продажу арештованого нерухомого майна, а саме: іпотека, двокімнатна квартира, загальною площею 45, 1 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Електронні торги з продажу лота №430173 було призначено 31.07.2020 та 31.07.2020, торги за лотом №430173 визнані такими, які не відбулися, у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, що підтверджується копією протоколу проведення електронних торгів №494116 від 31.07.2020. Відповідно до\~ст.\~49\~Закону України\~«Про іпотеку»\~протягом десяти\~днів з\~дня оголошення\~електронного аукціону\~таким,\~що не\~відбувся,\~іпотекодержателі та\~інші кредитори\~боржника відповідно\~до пріоритету\~їх зареєстрованих\~вимог мають\~право залишити\~за собою\~предмет іпотеки\~за початковою\~ціною шляхом\~заліку своїх\~забезпечених вимог\~в рахунок\~ціни майна.\~У такому\~випадку залишення\~за собою\~предмета іпотеки\~іпотекодержателем оформлюється\~протоколом,\~сформованим за\~результатами електронного\~аукціону,\~що не\~відбувся,\~та актом\~про проведення\~електронного аукціону.\~Такий акт\~є підставою\~для видачі\~нотаріусом іпотекодержателю\~свідоцтва про\~залишення за\~собою майна\~з електронного\~аукціону,\~що не\~відбувся. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами першого електронного аукціону, призначається проведення другого електронного аукціону, що має відбутися протягом одного місяця з дня проведення першого електронного аукціону. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на другому електронному аукціоні становить 85 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні. У разі оголошення другого електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержатель має право придбати предмет іпотеки за початковою ціною другого електронного аукціону. Якщо іпотекодержатель не скористався таким правом, за результатами другого електронного аукціону призначається проведення третього електронного аукціону. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третьому електронному аукціоні становить 70 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні. У зв`язку з тим, що іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим ст. 49 Закону України «Про іпотеку», зменшено початкову вартість лот №430173 та 05 січня 2021 о 17:29 год. сформовано лот № 461868, а тому доводи позивача щодо незаконної уцінки майна не заслуговують на увагу. Електронні торги продажу лота № 414846 було призначено на 04.02.2021. За наслідками проведених торгів, які проходили 04.02.2021 за лотом № 414846 - торги відбулися. Переможцем торгів було визнано [PERSON] з найвищою ціновою пропозицією, що підтверджується протоколом № 524597 проведення електронних торгів від 04.02.2021. Пунктом 11 розділу III Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016\~ № 2831/5 \~інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до\~пунктів 2,\~3\~розділу II цього Порядку. Згідно пункту 2 розділу II Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Відповідно до частини 1\~статті 16 ЦК України\~особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу. Згідно із частиною 2 статті\~16, статті\~215 ЦК України\~одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами 1-3, 5, 6\~статті 203 цього Кодексу. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Таким чином, ураховуючи, те що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (статі\~203,\~215 ЦК України). Підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених\~Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, тощо (статті\~18,\~24-27,\~32,\~33,\~55,\~57\~цього\~Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частина 7 статті 24, частина 4 статті 26, частина 3 статті 32, частина 3 статті 36, частина 2 статті 57, статті 55, 85 Закону). Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року, справа № 6-116цс12. Позивач скористався таким способом захисту прав боржника як оскарження дій державного виконавця. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 31.08.2021 визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича щодо визначення вартості майна у виконавчому провадженні №61432338, заінтересовані особи Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», [PERSON] , [PERSON] . Однак, постанова була прийнята судом апеляційної інстанції вже після проведення електронних торгів. Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, передбачено\~Законом України\~ «Про виконавче провадження»\~ та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою\~02.04.2012 № 512/5. Законом України\~ «Про виконавче провадження»\~визначено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій і (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Аналіз вказаного\~Закону\~та Інструкції свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і\~стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими визначаються порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Отже, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів у тому числі оцінку й уцінку майна, на яке звернуто стягнення, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації. Тому підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення передбачених законодавством правил проведення торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі\~\~\~№ 668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм\~закону\~при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. Тобто для визнання судом прилюдних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення прилюдних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Посилання позивача на порушення її права внаслідок невірно визначеної стартової ціни продажу з торгів майна позивач у позові зводиться лише до незгоди з стартовою ціною. При цьому, мотивів та доказів на їх підтвердження, щодо можливої іншої (більшої) стартової ціни проданого з торгів майна позивач у позові не наводить. Відповідних розрахунків, експертних висновків, висновків спеціалістів з даного питання матеріали справи не містять. Більше того, як зазначено вище, така підстава позову як незгода позивача з оцінкою майна, що проведена державним виконавцем, не є достатньою підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Щодо посилань позивача на Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Згідно з підпунктом 1 пункту 1\~Закону України\~«Про мораторій\~на стягнення\~майна громадян\~України,\~наданого як\~забезпечення кредитів\~в іноземній\~валюті» (чинній\~на момент виникнення\~спірних\~правовідносин)\~протягом дії цього\~Закону: не може бути примусово звернено стягнення (відчужене без згоди власника) на майно, що віднесене до об`єктів житлового фонду (далі - нерухоме житлове майно), об`єкт незавершеного житлового будівництва, майнові права на нього, що є предметом іпотеки згідно із\~статтею 5\~Закону України\~«Про іпотеку»,\~якщо таке\~майно/об`єкт\~незавершеного житлового\~будівництва/майнові\~права виступають\~як забезпечення\~виконання зобов`язань\~фізичної особи\~(позичальника\~або майнового\~поручителя)\~за кредитами,\~наданими йому\~кредитними установами\~-\~резидентами України\~в іноземній\~валюті,\~та за\~умови,\~що: таке\~нерухоме житлове\~майно використовується\~як місце\~постійного проживання\~позичальника/майнового\~поручителя або\~є об`єктом\~незавершеного житлового\~будівництва,\~за умови,\~що у\~позичальника або\~майнового поручителя\~у власності\~немає іншого\~нерухомого житлового\~майна;\~або таке\~нерухоме житлове\~майно придбавалося\~за кредитні\~кошти і\~при цьому\~умовами кредитного\~договору передбачена\~заборона реєстрації\~місця проживання\~позичальника або\~майнового поручителя\~за адресою\~знаходження нерухомого\~житлового майна,\~за умови,\~що у\~позичальника або\~майнового поручителя\~у власності\~немає іншого\~нерухомого житлового\~майна; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного житлового будівництва) не перевищує 140 квадратних метрів для квартири та 250 квадратних метрів для житлового будинку. 22 листопада 2007 року між ЗАТ «ПУМБ», правонаступником якого є ПАТ «ПУМБ», та [PERSON] укладений кредитний договір № 5854013, за умовами якого відповідач отримала кредит у розмірі 85 583 доларів США зі сплатою 11,90 процентів річних на строк до 22 листопада 2027 року. На забезпечення виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, 22 листопада 2007 року між сторонами укладений договір іпотеки № 5872080, предметом якого є квартира квартири [ADDRESS] , право власності на яку буде зареєстроване у майбутньому за іпотекодавцем на підставі договору купівлі-продажу від 22 листопада 2007 року, укладеного між іпотекодавцем та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Віхровим О. В., зареєстрованого у реєстрі за № 1599.\~Право власності [PERSON] на предмет іпотеки зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. 23 листопада 2007 року відомості про іпотеку внесені до Державного реєстру іпотек за № 6091626. 24 грудня 2015 року державним реєстратором Дніпропетровського міського управління юстиції Зайцевим А.В.\~на підставі заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 листопада 2015 року (справа № 199/6645/15-ц, провадження № 2/199/2918/15) внесено до Державного реєстру іпотек запис про припинення іпотеки ПАТ «ПУМБ». Згідно з повідомленням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 серпня 2016 року № 2/1293/16,\~заочне рішення Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська від 10 листопада 2015 року та зазначеним у ньому суддею не ухвалювалося, за номером справи № 199/6645/15-ц зареєстровано іншу справу. 26 січня 2016 року між\~ [PERSON] та [PERSON] укладений договір купівлі-продажу квартири\~квартири [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Петрушенською І. Р., зареєстрований у реєстрі за № 27. 01 квітня 2016 року між [PERSON] та [PERSON] укладений договір купівлі-продажу квартири\~квартири [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Петрушенською І. Р., зареєстрований у реєстрі за № 1141. Квартира квартири [ADDRESS] була передана в іпотеку на забезпечення виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, який був укладено між між ЗАТ «ПУМБ», правонаступником якого є ПАТ «ПУМБ», та [PERSON] [PERSON] не є стороною кредитного договору, а у зв`язку з наявністю у позичальника [PERSON] заборгованості за кредитним договором було звернуто стягнення на іпотечне майно. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі\~\~\~№ 668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм\~закону\~при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. Тобто для визнання судом прилюдних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення прилюдних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Суд вважає, що посилання позивача як на підставу для задоволення позовних вимог: реалізація предмету іпотеки всупереч забороні мораторію на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредиту в іноземній валюті, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки [PERSON] не була стороною кредитного договору та не передавала своє майно в забезпечення виконання зобов`язань кредиту, а лише в подальшому набула права та обов`язки іпотекодавця. Крім цього, доводи позивача, що спірна квартира є єдиним її житлом спростовуються наданою інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 214451785 від 01.07.2020 згідно якої позивачу належить на праві власності квартира за адресою: [ADDRESS] ; будинок за адресою: [ADDRESS] , 1/2 частина будинку за адресою: [ADDRESS] ; будинок за адресою: [ADDRESS] . Наявність підстав для визнання торгів недійсними має встановлюватися судом на момент їх проведення, а тому суд вважає в тому числі безпідставними посилання позивача на постанову Дніпровського апеляційного суду від 31.08.2021, якою визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича щодо визначення вартості майна у виконавчому провадженні №61432338 та ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16.02.2021, якою виконавчий лист № 199/7135/16-ц, виданий 28.07.2020 Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська визнано таким, що не підлягає виконанню, яка набрала чинності 10.08.2021. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Врахувавши викладене, суд дійшов висновку про те, що ДП «СЕТАМ» належним чином здійснило необхідні дії у встановлені Порядком строки, позивач не довів обставин, які б вказували на наявність порушень Порядку, а також те, що ці порушення вплинули на результат електронних торгів, що в свою чергу могло б будь-яким чином обмежити її права та законні інтереси, а тому позов [PERSON] не підлягає задоволенню. У зв`язку з відмовою у позові, судовий збір на підставі ч. 2\~ст. 141 ЦПК України, покладається на позивача.

Outcome: dismissed