Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-11 00:00:00

18 березня 2022 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява, відповідно до якої позивач просить суд визнати недійсним заповіт [PERSON] , [INFO] , на ім`я [PERSON] , посвідчений державним нотаріусом Мелькевич Лесею Вікторівною 27 липня 2021 року. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , [INFO] . Належні батькові грошові вклади на депозитному рахунку в еквіваленті близько 2000 доларів США, останній нібито, за новим заповітом заповідав [PERSON] . Спадкова справа до майна померлого заведена державним нотаріусом Мелькевич Лесею Вікторівною. Позивачка та її рідний брат, звернувшись до нотаріуса дізналися, що батько за життя, менше ніж за місяць до смерті, 27 липня 2021 року, склав новий заповіт на ім`я [PERSON] . Раніше, 23 лютого 2021 року, батько склав інший заповіт, яким вказані грошові кошти не заповідав [PERSON] . Батько позивачки страждав на онкологічне захворювання та через нестабільний стан здоров`я і отримання лікарського препарату «морфін» не міг скласти новий заповіт на ім`я [PERSON] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 березня 2021 року вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М. Одночасно з позовною заявою надійшла заява про забезпечення позову, яка задоволена ухвалою суду від 21 березня 2022 року. Ухвалою суду від 21 березня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 травня 2022 року на 09.00 год. Вказаною ухвалою задоволено клопотання представника позивача - адвоката Зінченка П.Л. та витребувано від Узинської міської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи після смерті [PERSON] та належним чином засвідчену копію заповіту останнього від 27 липня 2021 року. 08 квітня 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від третьої особи у справі [PERSON] , згідно з яким остання просить суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначено, що у неї з дітьми покійного була домовленість по догляду за їх батьком. Останній до 02 серпня 2021 року повністю себе обходив, вільно пересувався, купував та готував їжу, керував автомобілем та здійснював його ремонт. За життя померлий не вживав лікарського препарату «морфін», так як категорично відмовлявся його приймати, а вживав знеболюючий препарат «димедрол». Особисто вона, за домовленостю з дітьми померлого, надавала останньому допомогу у прийомі ліків, приготуванню їжі та відвідуванню за місцем проживання, так як діти померлого проживають в Польщі. У померлого батька позивачки була воля скласти заповіт на її користь щодо розпорядження грошовими коштами, і останній дав їй розпорядження щодо витрати вказаних коштів на облаштування могили та пам`ятника для нього і його покійної дружини. Особисто померлий [PERSON] на власному транспорті привіз її до нотаріуса і нотаріус спілкувалася з ним наодинці. 11 квітня 2022 року на адресу суду з Узинської міської державної нотаріальної контори надійшла фотокопія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] та фотокопія заповіту останнього. 18 квітня 2022 року на адресу суду з Узинської міської державної нотаріальної контори надійшов відзив на позовну заяву, згідно з яким відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначено, що [PERSON] за життя неодноразово звертався до Узинської державної нотаріальної контори з метою укласти заповіт на [PERSON] , яка його доглядала. При розмові з нотаріусом, [PERSON] пояснив, що даний заповіт він бажає здійснити для того, щоб після його смерті [PERSON] використала кошти на встановлення пам`ятника та залишила решту на свої потреби, як вдячність за догляд за ним, так як діти проживають не біля нього. При посвідченні даного заповіту нею було дотримано Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, а саме перевірено дієздатність особи; зазначено місце, час складення заповіту, дату і місце народження заповідача. Заповіт було прочитано вголос заповідачем і підписано особисто ним. Крім цього, нотаріус не може бути належним відповідачем у даній справі, так як належним відповідачем є особа, яка прийняла спадщину. 05 травня 2022 року на адресу суду від представника третьої особи - адвоката Кузьменко Є.А. надійшло клопотання про виклик свідків. 17 травня 2022 року на адресу суду від представника третьої особи - адвоката Кузьменко Є.А. надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи. Через неявку в підготовче засідання, призначене на 17 травня 2022 року позивача та її представника, останнє судом відкладено на 24 червня 2022 року на 10.30 год. 24 червня 2022 року на адресу суду надійшла заява від завідувача Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори, позовні вимоги не визнає повністю з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. 24 червня 2022 року на адресу суду надійшло клопотання від представника позивача - адвоката Зінченко П.Л. про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 24 червня 2022 року на іншу дату у зв`язку залученням до участі у слідчих діях. Підготовче засідання у справі, призначене на 24 червня 2022 року судом відкладено на 18 серпня 2022 року на 11.00 год. В підготовче засідання, призначене судом на 18 серпня 2022 року на 11.00 год. сторони не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. Від представника третьої особи - адвоката Кузьменко Є.А. 18 серпня 2022 року на адресу суду надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без участі третьої особи та її представника та призначення справи до судового розгляду. Ухвалою суду від 18 серпня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на 12 вересня 2022 року на 14.00 год. 12 вересня 2022 року на адресу суду від представника позивача - адвоката Зінченко П.Л. надійшло клопотання визнання про поважною причини неявки позивача та розгляд справи без участі позивача та її представника, за наявними в матеріалах справи доказами. Від завідувача Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. 24 червня 2022 року надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори, позовні вимоги не визнає повністю з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Від представника третьої особи - адвоктаа Кузьменко Є.А. 12 вересня 2022 року на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі третьої особи та її представника. Просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, та заявляє, що до суду буде подано заяву про ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат на правничу допомогу. Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне: 23 лютого 2021 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів своєму сину [PERSON] житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] та заповів своїй доньці [PERSON] земельну ділянку, площею 2,9870 га, розташовану на території Узинської міської ради Білоцерківського району. Вказаній заповіт було зареєстровано в Спадковому реєстрі 23.02.2022. (а.с.10-11). 18 травня 2021 року [PERSON] проведено комп`ютерну томографію. (а.с.13-14). 24 травня 2021 року [PERSON] виписано рецепт на приймання лікарських засобів. (а.с.12). [INFO] [PERSON] помер. (а.с.15). 30 листопада 2021 року позивачка зверталася до Білоцерківського районного управління поліції з заявою щодо повернення речей, які утримує у себе [PERSON] (а.с.17). Представником третьої особи до відзиву додано адвокатський запит, фотографію могили та переписку осіб в месенджері (а.с.45-53). Також представником третьої особи до лучено до матеріалів справи копію накладної від 03.08.2021 про придбання товарів з надання ритуальних послуг на суму 11 600 грн., товарний чек від 12 вересня 2021 року про вартість поминального обіду на суму 3 000, 00 грн. та фотографії зразків пам`ятника. (а.с.127-129). Державним нотаріусом до матеріалів справи додано копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] (а.с.57-57-84,87-117). Відповідно до матеріалів спадкової справи: 23 лютого 2021 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів синові [PERSON] житловий будинок за адресою: [ADDRESS] та заповів доньці [PERSON] земельну ділянку, площею 2,9870 га, що знаходиться на території Узинської міської ради Білоцерківського району. (а.с.18). 27 липня 2021 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів [PERSON] належний йому депозитний рахунок, відкритий в АТ «Державний ощадний банк України». Вказаній заповіт посвідчено державним нотаріусом Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. Нею ж зазначено, що заповіт записано зі слів [PERSON] , прочитано вголос заповідачем і власноручно підписано в присутності нотаріуса. Особу заповідача встановлено, дієздатність перевірено.(а.с.61). 13 серпня 2021 року до Узинської міської державної нотаріальної контори звернулася [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.58). 21 вересня 2021 до Узинської міської державної нотаріальної контори звернулася [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.58). 24 грудня 2021 року АТ «Державний ощадний банк України» повідомив Узинську міську державну нотаріальну контору про те, що на ім`я [PERSON] станом на 23.12.2021 у ТВВБ № 10026/0891 відкрито рахунки, на яких зберігаються грошові кошти в сумі 33,67 грн. та 1823,55 доларів США. При вирішенні справи суд виходить з наступного: Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України), зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Правочин, згідно статті 204 ЦК України, є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Правочин, який вчинений у письмовій формі, відповідно до абзацу першого частини першої статті 209 ЦК України, підлягає нотаріальному посвідченню лише у випадках, встановлених законом або домовленістю сторін. Правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, відповідно до частини першої статті 209 ЦК України, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені. Спадкуванням, згідно з частиною першою статті 1216 ЦК України, є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування, відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України, здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом, відповідно до частини першої статті 133 ЦК України, є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт, згідно з частиною першою статті 1234 ЦК України, має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Нотаріус, відповідно до частини другої статі 1248 ЦК України, може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. У цьому разі заповіт має бути вголос прочитаний заповідачем і підписаний ним. За позовом заінтересованої особи суд, відповідно до частини другої статті 1257 ЦК України, визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що нотаріуси відповідно до статей 30, 34, 35 ЦПК не є особами, прав і обов`язків яких стосується спір сторін, оскільки відсутня їх заінтересованість у результатах вирішення справи судом і реалізації ухваленого в ній рішення. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. У справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним таких правочинів як: 1) видача довіреності, належним відповідачем є особа, яка видавала довіреність, а не нотаріус чи нотаріальна контора; 2) прийняття спадщини належним відповідачем є особа, яка приймає спадщину, а не нотаріус чи нотаріальна контора. Відповідне положення міститься у постанові КЦС ВС від 19 серпня 2020 року у справі № 201/16327/16-ц. Тому в задоволенні позовних вимог до Узинської міської державної нотаріальної контори необхідно відмовити, так як нотаріальна контора не може бути належним відповідачем у справі, тоді як належним відповідачем у даній справі, може бути особа, яка приймає спадщину. Крім цього, суд зазначає, що представником позивача не було додано до матеріалів справи жодного доказу, який би свідчив про недійсність заповіту [PERSON] на ім`я [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Малькевич Л.В. 27 липня 2021 року, так як, відповідно до статті 204 ЦК України встановлена презумпція правомірності правочину і вказана презумпція не спростована стороною позивача. До закінчення підготовчого засідання у справі, представником позивача не заявлено до суду клопотання про витребування від Узинської державної нотаріальної контори оригіналу заповіту, та про витребування з лікувальних закладів оригіналів медичних документів, які б підтверджували наявність захворювань у померлого спадкодавця [PERSON] . Не подано до суду окремим процесуальним документом суду клопотання про призначення експертиз, які могли б підтверджувати дані, викладені у позовній заяві. Позивач та її представник тричі (17 травня 2022 року, 24 червня 2022 року та 18 серпня 2022 року) не з`явилися у підготовче засідання, а 12 вересня 2022 року представник позивача направив на адресу суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, за наявними в матеріалах справи доказами. За таких обставин, суд не має іншої можливості, як ухвалити рішення у справі за наявними в матеріалах справи доказами. Частиною першою статі 81 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З урахуванням викладеного суд вважає, що позивачем не надано достатньо доказів, які свідчать про законність її вимог, в той час, коли відповідачем спростовано позовні вимоги, тому суд приходить до висновку про доцільність ухвалення рішення про відмову в задоволенні позову. Судовий збір, згідно з вимогами частин першої-другої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з чатсиною шостою статті 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини сьомої статі 141 ЦПК України, якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. За таких обставин, суд вважає за доцільне судові витрати у справі, понесені позивачем, залишити за нею. Частиною дев`ятою статті 158 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. За таких обставин, суд вважає за доцільне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 березня 2022 року, у вигляді заборони державному нотаріусу Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. вчиняти будь-які дії щодо оформлення права на спадщину, у тому числі щодо видачі свідоцтва на спадщину в межах заповіту, посвідченого 27 липня 2021 року на спадкове майно [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] .

Outcome: dismissed