Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-20 00:00:00

У липні 2019 року позивач звернулась до суду із вказаним позовом до відповідачів, у якому просила визнати незаконним Рішення Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних особа (далі - ФГВФО) №72 від 14.01.2019 року «Про скасування результатів відкритих торгів (аукціону) з продажу активів АТ «Дельта Банк» з продажу житлового будинку, загальною площею 875,7 кв.м., який знаходиться за адресою: [ADDRESS] (308025) та земельної ділянки, площею 0,0834 га, кадастровий номер: 8000000000:82:100:0005, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] (308025); зобов`язати ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Кадирова Владислава Володимировича (01014, м. Київ, б-р Дружби Народв, 38) укласти з [PERSON] (РНОКПП - [NUMBER] ; [ADDRESS] ) договір купівлі- продажу нерухомого майна - лоту №F11G31675: житловий будинок*;** загальною площею 875,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] (308025) та Земельна ділянка** 0,0834 га, кад.номер 8000000000:82:100:0005, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] (308025) та стягнути судові витрати. В обгрунтування позову зазначила, що підстави для скасування оскаржуваним рішенням торгів у межах спірних правовідносин відсутні. При цьому, за твердженнями позивача, з моменту перемоги в електронному аукціоні і після підписання протоколу електронного аукціону, у [PERSON] виникло право на отримання у власність нерухомого майна, яке відчужувалось на аукціоні, з урахуванням того, що чинним законодавством не передбачено такої підстави позбавлення особи майнових прав як можливість скасування торгів вже після того як вони відбулися та їх результати оформлені належним чином. Отже, оскільки відсутні законодавчо мотивовані підстави для скасування торгів, з [PERSON] слід було укласти договір купівлі - продажу відповідного лоту як з переможцем торгів, однак даний договір не було укладено, що стало підставою для звернення до суду із вказаним позовом. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами позовного (загального) провадження та призначено підготовче судове засідання. Встановлено відповідачам строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті протягом якого вони мають право надіслати відзив на позовну заяву (а. с. 49, т 1). Копію ухвали від 19.07.2019 року направлено на адреси сторін, крім того відповідачам та третім особам направлено копію позовної заяви з додатками. 03.09.2019 року надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача 2, у якому просить відмовити у задоволенні позову з викладених у ньому підстав. Зокрема, у відзиві зазначено, що вимоги позивача про зобов`язання укласти договір купівлі-продажу нерухомого майна є передчасними. Так, Виконавча дирекція ФГВФО при прийнятті рішення №72 від 14.09.2019 року діяла в межах своїх повноважень, оскільки на адресу ФГВФО надійшов лист Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» (далі - АТ «Укрексімбанк») від 11.01.2019 року №0017600/644-19, в якому зазначено, що АТ «Укрексімбанк», як заставодержатель, вбачає за неможливе вчинення будь-яких юридично-значущих дій, пов`язаних з припиненням-вилученням з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно обтяжень іпотекою та забороною відчуження нерухомого майна, віднесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на користь АТ «Укрексімбанк», через ціну, що сформувалася на електронних торгах (аукціоні), що відбувся 13.12.2018 року (а. с. 58-78, т. 1). 04.09.2019 року надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача 1, у якому просить відмовити у задоволенні позову з викладених у ньому підстав. Зокрема, у відзиві зазначено, що до ФГВФО надійшов лист АТ «Укрексімбанк» від 11.01.2019 року №0017600/644-19 (вх. №1249/19 від 11.01.2019), в якому зазначено, що АТ «Укрексімбанк», як заставодержатель, вбачає за неможливе вчинення будь-яких юридично-значущих дій, пов`язаних з припиненням-вилученням з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно обтяжень іпотекою та забороною відчуження нерухомого майна, віднесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на користь АТ «Укрексімбанк», через ціну, що сформувалася на електронних торгах (аукціоні), що відбувся 13.12.2018 року. На підставі вказаного, АТ «Укрексімбанк» запропонувало скасувати результати електронних торгів (аукціону), що відбувся 13.12.2018 року, та провести нові електронні торги (аукціон), встановивши, при цьому, мінімальну ціну на рівні цінових пропозицій, які були оприлюднені на електронних торгах (аукціоні), що відбулись 26.09.2018 року. Крім того, представником відповідача-1 наголошено на тому, що у п. 7 розділу VII Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24.03.2016 року №388, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.04.2016 року за №606/28736, викладено невичерпний перелік підстав для скасування відкритих торгів (аукціону) (а. с. 80-97, т. 1). Протокольною ухвалою від 04.11.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а. с. 407, т. 1). 18.01.2021 року надійшло клопотання представника позивача - адвоката Святюка С. П. про повернення розгляду справи на стадію підготовчого судового провадження (а. с. 141-144, т. 1) та клопотання про залучення третьої особи - Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» (а. с. 147-151, т. 1). Протокольною ухвалою суду від 02.02.2021 року клопотання представника позивача - адвоката Святюка С. П. задоволено, ухвалено повернутись на стадію підготовчого судового провадження та залучено в якості третьої особи Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України», надано третій особі строк 10 днів з моменту отримання копії позовної заяви для надання пояснень третьої особи щодо позову (а. с. 167-169, т. 1). 23.06.2021 року надішли пояснення представника третьої особи 2, у яких зазначає, що оскаржуване позивачем Рішення №72 від 14.01.2019 року є правомірним, ФГВФО наділений відповідними повноваженнями для скасування торгів та мав відповідні підстави - відсутність згоди іпотекодержателя АТ «Укрексімбанк» на відчуження, переданого в іпотеку майна, на що, зокрема, вказує лист АТ «Укрексімбанк» від 11.01.2019 року №0017600/644-19. А отже, позов є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню (а. с. 208-215, т. 1). 06.07.2021 року від представника позивача - адвоката Ігнатенка О. О. надійшла заява про забезпечення позову (а. с. 8-31, т. 2). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2021 року заяву про забезпечення позову задоволено та накладено арешт на земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:100:0005, площею 0,0834 га, цільове призначення: будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 203423880382, що належить на праві власності Акціонерному товариству «Державний експортно-імпортний банк України», код ЄДРПОУ: 00032112; житловий будинок, загальною площею 875,7 кв.м., житловою площею 115,1 кв.м., який розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 203372180382, що належить на праві власності Акціонерному товариству «Державний експортно-імпортний банк України», код ЄДРПОУ: 00032112, заборонено Акціонерному товариству «Державний експортно-імпортний банк України», код ЄДРПОУ: 00032112 та будь-яким іншим юридичним чи фізичним особам, у тому числі Державному підприємству «СЕТАМ» (код за ЄДРПОУ: 39958500) вчиняти дії щодо будь-якого відчуження земельної ділянки та житлового будинку за вказаною адресою в тому числі шляхом продажу на відкритих торгах (аукціонах) (а. с. 73-77, т. 2). Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 20.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а. с. 80, т. 2). Постановою Київського апеляційного суду від 20.01.2022 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2021 року скасовано та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні заяви представника позивача - адвоката Ігнатенка О. О. про забезпечення позову. У судовому засіданні представники позивача - адвокати Святюк С. П. та Ігнатенко О. О. вимоги позовної заяви підтримали, просили задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача 1 - адвокат Сидоренко Ю. А. надала пояснення, зазначила, що вимоги позову є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Представник відповідача 2 - адвокат Чуняк Н. М. надала пояснення, зазначила, що позов є необґрунтованим та просила відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи 2 - адвокат Мосійчук Я. І. надала пояснення, проти задоволення позову заперечувала. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України). За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 26.09.2018 року розпочались відкриті торги (аукціон) з продажу майна АТ «Дельта Банк», а саме лоту №F11G31675, нерухомість: житловий будинок*;** загальною площею 875,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] (308025) та Земельна ділянка** 0,0834 га, кад.номер 8000000000:82:100:0005, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] (308025). *Зареєстровані повнолітні особи. ** Даний актив обтяжено на користь третьої особи (а. с. 29-30, т. 1). Відповідно до протоколу електронного аукціону №UA-EA-2018-11-19-000026-b переможцем аукціону стала [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Власника активів: ПАТ «Дельта Банк», дата проведення аукціону 13.12.2018 року, номер лоту F11GL35794, найменування активів (майна) лоту: житловий будинок загальною площею 875,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] (308025), *Зареєстровані повнолітні особи, Земельна ділянка** 0,0834 га, кад.номер 8000000000:82:100:0005, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] (308025), Активи передані банком в забезпечення виконання зобов`язань банку по кредитному договору, укладеному між банком та АТ «Укрексімбанк», ціна продажу лоту: 6 247 605, 00 грн, розмір гарантійного внеску 1 487 524, 00 грн (а. с. 31, т. 1). 10.12.2018 року [PERSON] сплатила ТОВ «Електронні торги України» гарантійний внесок згідно рахунку №100887-653-716 від 10.12.2018 року у розмірі 1 487 625, 00 грн (а. с. 32, т. 1). Відповідно до платіжного доручення №570869437 від 10.01.2019 року [PERSON] оплатила за придбання активів згідно протоколу електронного аукціону №UA-EA-2018-11-19-000026-b від 13.12.2018 року, лот F11GL35794 повну вартість придбаного активу у розмірі 6 247 605, 00 грн (а. с. 32, т. 1). 11.01.2019 року на адресу ФГВФО надійшов лист АТ «Укрексімбанк» від 11.01.2019 року №0017600/644-19 (вх. №1249/19 від 11.01.2019), в якому зазначено, що АТ «Укрексімбанк», як заставодержатель, вбачає за неможливе вчинення будь-яких юридично-значущих дій, пов`язаних з припиненням-вилученням з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно обтяжень іпотекою та забороною відчуження нерухомого майна, віднесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на користь АТ «Укрексімбанк», через ціну, що сформувалася на електронних торгах (аукціоні), що відбувся 13.12.2018 року (а. с. 97, т. 1). Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 14.01.2019 року №72 «Про скасування результатів відкритих торгів (аукціону) з продажу активів АТ «Дельта Банк» скасовано результати відкритих торгів, що були проведенні 13.12.2018 року, з продажу лоту №1 (№ лоту в електронній торговій системі ProZorro.Продажі F11GL3579), зобов`язано Уповноважену особу ФГВФО забезпечити переможцю електронних торгів повернення сплачених ним коштів за лот та гарантійного внеску у повному обсязі (а. с. 33, т. 1). У силу ч. 3 ст. 51 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин), Фонд затверджує способи, порядок, склад та умови відчуження майна банку, включеного до ліквідаційної маси, у разі потреби організовує консолідований продаж майна кількох банків, що одночасно перебувають у процедурі ліквідації. Майно (активи) банку або кількох банків (пули активів) може бути реалізоване у такий спосіб: 1) на відкритих торгах (аукціоні); 2) шляхом продажу безпосередньо юридичній або фізичній особі. Продаж майна (активів) банку у спосіб, передбачений цією частиною, може проводитися в електронній формі (на електронних майданчиках) (ч. 6 ст. 51 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»). За визначенням, наведеним у ст. 2 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», відкриті торги - спосіб продажу майна (активів), за якого переможцем (покупцем) стає учасник, що відповідає конкурсним умовам, запропонував за майно (активи) найвищу ціну та взяв на себе виконання конкурсних зобов`язань, а для об`єктів цивільних прав, обмежених в обороті, - також може мати зазначене майно у власності чи на підставі іншого речового права та має відповідні ліцензії і дозволи. Порядок реалізації майна банку під час проведення ліквідаційної процедури регламентується нормативно-правовими актами Фонду (ч. 7 ст. 51 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»). На виконання вказаних законодавчих положень рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24.03.2016 року №388 затверджено Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються (далі - Положення №388, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин). Приписами п. 4 розділу VII Положення №388 передбачено, що у разі якщо відкриті торги (аукціон) відбулися, Фонд отримує від організатора торгів протокол відкритих торгів (аукціону) із зазначенням ціни продажу лота. Банк укладає договір купівлі-продажу активу (майна) не раніше трьох робочих днів та не пізніше 20 робочих днів з дати завершення відкритих торгів (аукціону) з можливістю продовження такого строку за рішенням Фонду у разі отримання Фондом обґрунтованого подання від банку та здійснення переможцем таких відкритих торгів (аукціону) повної оплати коштів за лот (загальний строк не може перевищувати 132 робочих дня та не може закінчуватись пізніше завершення строку ліквідації банку), забезпечує проведення розрахунків відповідно до нього та протягом наступного робочого дня після дня проведення розрахунків інформує про завершення розрахунків уповноважений структурний підрозділ Фонду. У разі відмови переможця відкритих торгів (аукціону) від підписання протоколу відкритих торгів (аукціону), укладання договору купівлі-продажу активу (майна), розрахунків або придбання активів (майна) банку, що ліквідується, кошти, що надійшли як забезпечення виконання зобов`язань учасника відкритих торгів (аукціону) (потенційного покупця), перераховуються такому банку. У разі встановлення, що переможець відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги або за договором забезпечення виконання зобов`язання є боржником та/або поручителем за такими договорами, уповноважена особа Фонду інформує про це Фонд і результати відкритих торгів (аукціону) скасовуються. Кошти, що надійшли як забезпечення виконання зобов`язань учасника відкритих торгів (аукціону) (потенційного покупця), перераховуються банку(ам), активи (майно) якого(их) виставлялися для продажу (п. 5 розділу VII Положення №388). Згідно з п. 7 розділу VII Положення №388, відкриті торги (аукціон) не можуть вважатися такими, що відбулися, у разі відсутності кроку відкритих торгів (аукціону) у розрізі лотів або якщо на участь у відкритих торгах (аукціоні) було зареєстровано лише одного потенційного покупця (учасника). Зняття лотів з продажу на відкритих торгах (аукціоні), скасування відкритих торгів (аукціонів) може здійснюватися виключно на підставі відповідного рішення виконавчої дирекції Фонду. Виконавча дирекція Фонду має право в будь-який момент, у тому числі під час проведення відкритих торгів (аукціону), припинити продаж активу (майна) та зняти відповідний лот з продажу на відкритих торгах (аукціоні). У разі прийняття такого рішення уповноважена особа Фонду надає організатору відкритих торгів (аукціону) письмове повідомлення про зняття лоту з продажу і відкриті торги (аукціон) скасовуються. У разі зміни на будь якому етапі організації або проведення процедури реалізації активів (майна) до моменту підписання договору купівлі-продажу активу (майна) його суттєвих характеристик, у тому числі погашення позичальником 20 % і більше від заборгованості за кредитним договором, виведення майна із застави банку, реструктуризація кредитної заборгованості відповідно до нормативно-правових актів Фонду, наявність судових рішень та інших факторів, які можуть вплинути на ціну продажу такого активу (майна) або зацікавленість потенційного покупця щодо його придбання, тощо, уповноважена особа Фонду інформує про це Фонд для розгляду питання щодо скасування відповідних відкритих торгів (аукціону). Судом встановлено, що відповідно до Іпотечного договору від 31.01.2014 року №21913Z2, укладеного між АТ «Укрексімбанк» та ПАТ «Дельта Банк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Решетніковою С.І. 31.01.2014 року зареєстрованого в реєстрі за №914, та договору про внесення змін №21913Z2-1 від 30.04.2014 року, реєстровий №2089, для забезпечення належного виконання зобов`язань за Кредитним договором №21911D2, укладеним 04.11.2011 року між АТ «Укрексімбанк» та ПАТ «Дельта Банк», в іпотеку Банку, зокрема, було передане наступне нерухоме майно: земельна ділянка загальною площею 0,0834 га., кадастровий номер 80000000000:82:100:0005, цільове призначення - будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] ; житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 875,7 кв.м., житловою площею 115, 10 кв. м. (а. с. 218-237, т. 1). Згідно із умовами Іпотечного договору (п. 8.4), Іпотечний договір залишається чинним до моменту повного виконання сторонами зобов`язань за Іпотечним договором та виконання ПАТ «Дельта Банк» зобов`язань за Кредитним договором. Згідно із ст. 17 Закону України «Про заставу» заставодавець може відчужувати заставлене майно тільки за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено законом. Аналогічна норма міститься в ч. 2 ст. 586 ЦК України, відповідно до якої заставодавець має право відчужувати предмет застави, передавати його в користування іншій особі або іншим чином розпоряджатися ним лише за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено договором або законом. В п. 1.9. Іпотечного договору також обумовлено, що «відчуження предмета іпотеки іпотекодавцем дозволяється лише за письмовою згодою іпотекодержателя». Згідно із пп. 2.4.5. п. 2.4. Іпотечного договору іпотекодавець зобов`язався «без письмової згоди іпотекодержателя не здійснювати дій, пов`язаних із: зміною права власності на предмет іпотеки...». Крім того, даною умовою договору визначено: «всі юридичні дії, що будуть поводитись іпотекодавцем з предметом іпотеки, повинні попередньо узгоджуватись з іпотекодержателем» в письмовій формі. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя відчужувати предмет іпотеки. За правилами норми ст. 12 Закону України «Про іпотеку» правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним. Також, відповідно до п. З розділу IV Положення № 388 Фонд та уповноважені особи Фонду також враховують наявні ризики, внутрішні та зовнішні обмеження продажу, зокрема: необхідність отримання додаткового погодження (згоди), у тому числі від заставодержателя (іпотекодержателя). Із зазначеного вбачається, що не передбачена можливість відчуження предмета іпотеки АТ «Укрексімбанк» в рамках ліквідаційної процедури АТ «Дельта Банк» без його згоди (як іпотекодержателя) на таке відчуження, яка. відповідно, надається на реалізацію майна на певних умовах, основною з яких є ціна продажу. Так, в постанові Верховного Суду у справі №910/13169/16 від 13.06.2018 року вказано: «... у справі, яка розглядається, встановлено, що ПАТ «Дельта Банк», уклавши спірній договір, порушило наведені норми чинного законодавства та умови договору застави майнових прав №51/64/144/39/86/ЗМП-2 від 06.10.09, відчуживши предмет застави без попередньої згоди заставодержателя - НБУ». Відповідно до ст. 572 Цивільного кодексу України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Також, відповідно до ст. 1 Закону України «Про заставу» в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. Згідно із ч. 2 ст. 589 Цивільного кодексу України за рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч. 3 ст. 52 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» майно банку, що є предметом застави, включається до складу ліквідаційної маси, але використовується виключно для позачергового задоволення вимог заставодержателя. Верховний Суд, в своїй постанові від 01.12.2020 року у справі № 910/683/19 під час застосування даної норми наголосив, що суди правильно зазначили, що положеннями Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» унормовано імперативний припис щодо заборони погашення інших кредиторських вимог за рахунок заставного майна, що відповідає основному змісту інституту забезпечення договірного зобов`язання. А відтак, кошти, отримані від реалізації предмета застави, в силу приписів закону спрямовуються виключно на погашення вимог заставодержателя. При цьому інші кредитори вправі розраховувати на погашення своїх вимог за рахунок заставного майна лише у випадку, коли вимоги заставодержателя погашені, та має місце наявність залишку коштів. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що ФГВФО наділений чинним законодавством дискреційними повноваженнями щодо організації торгів щодо реалізації майна банків, які ліквідуються, та має нічим не обмежене право в будь-який момент проведення торгів до моменту підписання договору купівлі-продажу активу (майна), в тому числі на етапі оформлення результатів торгів, припинити продаж активу майна) шляхом скасування результатів торгів. Також, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд, у постанові від 19.06.2018 року у справі №904/7747/17 вказав, що відповідно до Регламенту роботи електронної торгової системи щодо організації та проведення відкритих торгів (аукціонів) з продажу активів (майна неплатоспроможних банків (Регламент ЕТС) (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який регулює правові відносини, що виникають чи можуть виникнути між адміністратором, Фондом, банками, операторами, користувачами та учасниками в процесі проведення електронних торгів в ЕТС і є обов`язковим до виконання тими особами, електронні торги - це процес продажу активів (майна) банків, що здійснюється в ЕТС у порядку та на умовах, встановлених цим Регламентом ЕТС. За містом Регламенту ЕТС (пункт 7.3) електронні торги або їх результати можуть бути відмінені (скасовані) банком на будь-якому їх етапі виключно на підставі відповідного рішення виконавчої дирекції Фонду. У розумінні наведених положень електронний аукціон, процедура визначення переможця електронних торгів, оформлення їх результатів є етапами процесу електронних торгів, із проведенням яких, процес продажу активів (майна) не завершується. Отже, оскаржуване рішення про скасування результатів торгів правомірно прийнято виконавчою дирекцією ФГВФО на етапі проведення електронних торгів, що узгоджується з положеннями Регламенту ЕТС. Таким чином, відсутність згоди іпотекодержателя на реалізацію нерухомого чайна є належною та допустимою підставою для скасування Фондом результатів відкритих торгів (аукціону) до моменту підписання договору купівлі-продажу активу майна). З огляду на зазначене, рішення виконавчої дирекції ФГВФО від 14.01.2019 року №72 - «Про скасування результатів відкритих торгів (аукціону) з продажу активів АТ «Дельта Банк» є правомірним, оскільки Фонд має відповідні повноваження на скасування торгів, і мав необхідні для цього підстави - відсутність згоди іпотекодержателя (АТ «Укрексімбанк») на відчуження, переданого йому в іпотеку майна за ціною 6 247 605,00 грн на що, зокрема, вказує лист АТ «Укрексімбанк» від 11.01.2019 року №0017600/64-19, а отже позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами, регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема: судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed