Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-05 00:00:00

У жовтні 2019 року позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку суброгації. В обґрунтування\~позову посилаючись на те, що 23.02.2018 на регульованому світлофором перехресті вул. Донецьке шосе та вул. Шолохова у м. Дніпрі відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Toyota Camry», номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] та транспортного засобу «Opel Kadett» номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Внаслідок ДТП зазначені автомобілі отримали механічні пошкодження. 23.02.2018 Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Євроінс Україна» отримало від потерпілого повідомлення № 16889 про настання події, що має ознаки страхового випадку та заява на виплату страхового відшкодування, а пізніше також заяву на виплату страхового відшкодування до справи № 16889 від 16.03.2018 за договором добровільного страхування наземного транспорту № 004016-2105-1000005 від 19.12.2017, відповідно до якого позивач застрахував майнові інтереси потерпілого, що не суперечать закону і пов`язані з володінням, використанням і розпорядженням транспортним засобом «Toyota Camry», номер [NUMBER] . 29.03.2018 позивач здійснив страхове відшкодування потерпілому за Договором №004016-2105-1000005. Позивачем па підставі Звіту № 05031802 від 05.03.2018 про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Toyota Camry», номер [NUMBER] було складено страховий акт № 16889/18 від 29.03.2018 та розрахунок до нього, згідно з яким сума страхового відшкодування за Договором № 004016-2105-1000005 склала 64 090.65 грн. На підставі цих документів вказана сума була перерахована позивачем на вказаний потерпілим [PERSON] рахунок, що підтверджується платіжним дорученням № 7709 від 29.03.2018 року. Після виплати страхового відшкодування за страховим актом № 16889/18 від 29.03.2018 позивач отримав від потерпілого [PERSON] заяву від 26.03.2018 про додатковий огляд пошкодженого транспортного засобу, у зв`язку з виявленням під час ремонту додаткових пошкоджень. За результатами додаткового дослідження у березні 2018 року було складено Звіт №05031802-1, де встановлено, що розмір завданого потерпілому [PERSON] матеріального збитку становить 88\~249,99 грн., а не 64\~090,64 грн., як було раніше визначено у Звіті № 05031802 від 05.03.2018. На підставі Звіту № 05031802-1, а також заяви потерпілого [PERSON] від 03.05.2018 на виплату страхового відшкодування до справи № 17721 було складено додатковий страховий акт №17721/18 від 24.05.2018 та розрахунок до нього, згідно з яким сума доплати страхового відшкодування за Договором № 004016-2105-1000005 склала 24\~159,34 грн. Вказана сума була перерахована Позивачем на рахунок потерпілого [PERSON] , що підтверджується платіжним дорученням № 9538 від 24.05.2018. Таким чином, загальна сума страхового відшкодування за Договором № 004016-2105-1000005, яка була виплачена позивачем потерпілому [PERSON] становить 88 249,99 грн. Тому позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на його користь суму виплаченого страхового відшкодування в розмірі 88 249,99 грн., а також судові витрати по справі в розмірі 1921,00 грн. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 листопада 2019 року відкрито провадження по справі та визначено\~ проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 05 лютого 2020 року справу розглянуто по суті та ухвалено заочне рішення. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 жовтня 2020 року призначено до розгляду заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення суду. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 жовтня 2020 року скасовано заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 05 лютого 2020 року. Протокольною ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 листопада 2020 року до участі у справі в якості третьої особи залучено Товариство з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Домінанта». Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 листопада 2020 року по справі призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, на вирішення експертизи поставлено наступне питання: який розмір матеріальної шкоди спричинено потерпілому водію автомобіля «Toyota Camry», д.н.з. [NUMBER] в результаті дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 23.02.2018 на перехресті вулиці Донецьке шосе та вулиці Шолохова у м. Дніпрі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 січня 2021 року поновлено провадження у цивільній справі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2021 року виправлено описки в ухвалах Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 06 жовтня 2020 року та від 21 жовтня 2020 року в частині дату ухвалення заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська 05 лютого 2020 року. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 03 лютого 2021 року по справі призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, на вирішення експертизи поставлено наступне питання: який розмір матеріальної шкоди спричинено потерпілому власнику автомобіля «Toyota Camry», д.н.з. [NUMBER] в результаті дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 23.02.2018 на перехресті вулиці Донецьке шосе та вулиці Шолохова у м. Дніпрі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05 квітня 2021 року поновлено провадження у цивільній справі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 13 квітня 2021 року вирішено клопотання експерта та справу повернено для проведення судової автотоварознавчої експертизи, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, на вирішення експертизи поставлено наступне питання: який розмір матеріальних збитків завдано власнику колісного транспортного засобу марки «Toyota Camry», тип загальний легковий седан В, 2013 року випуску, сірого кольору, кузов [NUMBER] , об`єм двигуна 2494 куб. см., д.н.з. [NUMBER] в результаті дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 23.02.2018, станом на 23.02.2018. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 червня 2021 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 грудня 2021 року по справі призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «Незалежний інститут судових експертиз», на вирішення експертизи поставлено наступне питання: який розмір матеріальної шкоди спричинено потерпілому водію автомобіля «Toyota Camry», д.н.з. [NUMBER] в результаті дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 23.02.2018 на перехресті вулиці Донецьке шосе та вулиці Шолохова у м. Дніпрі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 червня 2022 року поновлено провадження у справі. 06.09.2022 справу розглянуто по суті. В матеріалах справи наявне клопотання представника позивача, [PERSON] , про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав та просив задовольнити його в повному обсязі. Відповідач та його представник до суду не з`явилися, про час, день та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки судові не повідомили. Своїм правом на подання відзиву не скористалися. Так, сторони використовують свої права, закріплені ст.ст.\~43,49 ЦПК України\~на власний розсуд. Відповідно до п. 3 ч. 2\~ст. 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Згідно вимог ч. 1 ст. 44\~ЦПК України учасники\~судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо\~доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, оскільки кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фрідлендер проти Франції"). Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах "Іззетов проти України", "Паскал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України" суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження. За змістом\~рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011\~у справі № 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у\~рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України"\~зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків, про що наголошено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України". З огляду на зазначене, враховуючи строки розгляду справ, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та його представника. Третя особа ТОВ «СТ «Домінанта» до суду свого представника не направили, повідомлені належним чином, про причини неявки суд не сповістили. Дослідивши письмові докази суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено,\~що 23.02.2018 на регульованому світлофором перехресті вул. Донецьке шосе та вул. Шолохова у м. Дніпрі відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Toyota Camry», номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] та транспортного засобу «Opel Kadett» номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Данні обставини встановлені та підтверджуються постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04.04.2018 про визнання [PERSON] винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбачено ст. 124 КУпАП та стягнуто штраф у розмірі 340 грн. Відповідно до ч.ч.4,6 ст.\~82\~ЦПК України обставини встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, обставини дорожньо-транспортної пригоди та факти встановлені при розгляді адміністративної справи є преюдиціальними фактами при розгляді цивільної справи. Згідно зі статтями\~512,\~514 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом. Таким законом, зокрема, є норми\~статті 993 ЦК України\~ та\~статті 27 Закону України «Про страхування», відповідно до яких до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Такий перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Натомість регрес - це право особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. Регрес характеризується тим, що правовідношення, за яким особа здійснила відшкодування, припинилося, у зв`язку з чим виникло нове правовідношення, пов`язане саме з регресною вимогою. Суброгація допускається у договорах майнового страхування, правовою підставою її застосування є\~стаття 993 ЦК України\~та\~стаття 27 Закону України «Про страхування». Право регресу регулюється частиною першою\~статті 1191 ЦК України. Враховуючи викладене, правовідносини, які виникли між сторонами у цій справі, є суброгацією. У зв`язку з виплатою позивачем страхового відшкодування до нього перейшло право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування, тобто відбулася заміна кредитора у деліктних відносинах, що виникли у зв`язку із завданням шкоди [PERSON] , в порядку суброгації. За правилами\~статті 1194 ЦК України\~обов`язок з відшкодування шкоди особою, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, настає у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди і лише в межах різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Позивачем доведено факт завдання шкоди саме з вини відповідача, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, а відповідачем відповідно до вимог статей 12, 81 ЦПК України цей факт не спростовано. Таким чином, до страховика, що виплатив страхове відшкодування в межах сплаченої суми в розмірі 87249,99 грн., перейшло право вимоги до відповідача по справі. За таких обставин, сума страхового відшкодування в розмірі 87249,99 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному обсязі. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, враховуючи результат розгляду справи та згідно вимог ст.141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 1921 грн. 00 коп.

Outcome: approved