Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~18.11.2021 року АТ КБ "Приват\~Банк"\~звернулося в\~суд з\~позовом до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги мотивує тим, що 29.05.2012 року [PERSON] звернувся до АТ КБ "Приват Банк" з метою отримання банківських послуг та подав до банку заяву б/н про отримання кредиту з кінцевим розміром кредитного ліміту у розмірі 15000 грн. Також зазначає, що Банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, проте [PERSON] порушив кредитні зобов`язання, в зв`язку з чим станом на 18.10.2021 року виникла заборгованість у розмірі 13490,67 грн., яка складається з: 10886,29 грн. - заборгованості за тілом кредита, 2604,38 грн. - заборгованості за простроченими відсотками. Посилаючись на вищевикладені обставини, Банк просив суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 13490,67 грн. та судові витрати у справі. Заочним рішенням Єланецького районного суду Миколаївської області від 16.03.2022 року позовні вимоги АТ КБ "Приват Банк" до [PERSON] про стягнення заборгованості задоволено, стягнуто з [PERSON] на\~користь Банку\~заборгованість за\~кредитним договором\~б/н\~від 29.05.2012\~року в\~сумі 13490,67 грн.\~та 2270\~грн. в рахунок відшкодування сплаченого судового збору. Ухвалою Єланецького\~районного суду\~Миколаївської області\~від 19.05.2022\~року задоволено\~заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення суду, скасовано заочне рішення Єланецького районного суду Миколаївської області від 16.03.2022 року у цивільній справі №476/680/21 за позовом\~АТ КБ\~"Приват\~Банк"\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явився, до суду надав відповідь на відзив, у якому позовні вимоги підтримав, вважає, що укладення кредитного договору з відповідачем відбулося за принципом укладення договору приєднання, а тому, підписавши відповідну анкету-заяву, відповідач погодився із запропонованими Банком Умовами та Тарифами. Із Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна 55 днів" вбачається, що на момент оформлення кредиту Банком встановлено поточну проценту ставку у розмірі 34,8% на рік, розмір щомісячного платежу тощо, що свідчить про те, що сторонами при укладені договору досягнуто всіх істотних умов договору. Належним доказом, який містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача є виписка з банківського рахунку останнього. Розрахунок заборгованості, наданий до суду, не є первинним документом за своєю природою, між тим, він є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахункам кредитної угоди та відображає стан нарахувань в певні періоди часу. Зазначає, що відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за договором, частково погашав заборгованість, знав про розмір процентних ставок та інші умови обслуговування та повністю з ними погоджувався. Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначалися. Відповідач у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності та відзив на позовну заяву, у якому з позовом частково не погодився, вважає його необґрунтованим та безпідставним в частині позовних вимог про стягнення з нього суми заборгованості за простроченими відсотками за користування кредитними коштами. Вважає, що підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг не може бути договором приєднання, оскільки вказані Умови та правила та Тарифи Банку мають мінливий характер, тому визначити редакції Умов та правила та Тарифів Банку, які діяли на момент підписання заяви, неможливо. До того ж, жодним чином не підтверджено, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів містили умови щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами. Не вважає належним доказом роздруківку із сайту Банку Умови та правила та Тарифи Банку, оскільки цей доказ повністю залежить від умов і дій Банку, який може вносити зміни до вказаних документів за власним волевиявлення в односторонньому порядку. Посилаючись на викладене, просив суд відмовити в задоволенні позову АТ КБ "Приват Банк" до нього про стягнення заборгованості за кредитним договором від 29.05.2012 року в частині стягнення суми заборгованості за простроченими відсотками за користування кредитними коштами у розмірі 2604,38 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Виходячи з\~викладеного,\~суд вбачає\~за можливе\~розглянути справу\~по суті\~за відсутності\~належним чином\~повідомлених про\~час та\~місце розгляду\~справи сторін. Дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного висновку. Так, за\~Конституцією України, ст. 4, 49 ЦПК України\~та\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожній особі, як фізичній так і юридичній, а також державі гарантовано судовий захист їх інтересів. Відповідно до статей\~1,\~3 ЦК України, 2, 4, 12-13, ЦПК України,\~завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення, в порядку позовного, наказного та окремого провадження, цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом. Кожна особа, а у встановлених законом випадках, органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України і обраний позивачем. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. В силу\~ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Правовідносини щодо стягнення заборгованості за кредитним договором регулюються положеннями\~Цивільного кодексу України. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~статті 207 ЦК України,\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України,\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені\~законом\~як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України,\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у ході судового розгляду, 29.05.2012 року між АТ КБ "Приват Банк" та відповідачем [PERSON] укладено кредитний договір б/н. (а. с. 14), згідно якого відповідачу було відкрито кредитний рахунок та 21.03.2018 року встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі 0,00 грн., який в подальшому 03.11.2018 року збільшився до 10000 грн. та видано кредитну картку. Так, 21.03.2018 року відповідачу встановлено кредитний ліміт у розмірі 0,00 грн., 03.11.2018 року кредитний ліміт збільшено до 10000 грн., 20.07.2019 року розмір кредитного ліміту збільшено до 15000 грн., 01.02.2020 року зменшено до 15000 грн., 31.05.2021 року - до 10551,39 грн. А з 15.06.2021 року розмір кредитного ліміту зменшено до 0,00 грн. (а. с. 12). В заяві-анкеті позичальника зазначено, що відповідач згоден з тим, що ця заява разом із пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір надання банківських послуг, а також він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді. Підписана відповідачем анкета-заява містить підпис позичальника, проте, в ній відсутні умови щодо виду банківських послуг, який відповідач бажав отримати, також вказаний документ не містить суми бажаного кредиту, відсоткової ставки за користування грошовими коштами, відповідальності у виді штрафних санкцій за невиконання умов договору (а. с. 14). Із витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду" слідує, що умовами кредитування відповідача є: базова процентна ставка в розмірі 2,5%; за тратами здійсненими з 01.09.2014 року - 2,9%; за тратами здійсненими з 01.04.2015 року - 3,6%; розмір щомісячних платежів складає 7% від заборгованості, але не менше 50 грн. та не більше залишку заборгованості; з 01.04.2014 року - 5% від заборгованості, але не менше 100 грн. та не більше залишку заборгованості; розмір пені дорівнює 0,24% від суми заборгованості за кожен день прострочення кредиту + 50 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн., а у випадку наявності заборгованості другий місяць поспіль і більше розмір пені буде становити - 0,24% від суми загальної заборгованості за кожен день прострочення кредиту +100 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. (а.с. 15). Банком надано до суду виписку по особовому рахунку відповідача за період з 01.08.2014 року по 19.10.2021 року з якої слідує, що початковим строком відкриття кредитної лінії відповідачу та відповідно нарахування заборгованості за кредитним договором є 27.01.2015 року (а. с. 49-54). Крім того, банком надано до суду виписку з картки відповідача за період з 01.08.2014 року по 19.10.2021 року з яких слідує, що відповідач користувався наданими йому кредитними коштами шляхом зняття готівки в банкоматах та здійснення безготівкових операцій, між тим, погашення виниклої у результаті таких дій заборгованості здійснював не регулярно (а. с. 49-54). Згідно розрахунків Банку станом на 18.10.2021 року у відповідача виникла заборгованість за невиконання взятих на себе зобов`язань у розмірі 13490,67 грн., яка складається з: 10886,29 грн. - заборгованості за тілом кредита, в тому числі 2604,38 грн. - заборгованості за простроченими відсотками (а. с. 9-10). Між тим, зазначені вище умови та правила надання банківських послуг в ПриватБанку та Тарифи обслуговування кредитних карт "Універсальна" "Універсальна, 30 днів пільгового періоду" не містять підпису позичальника (а. с. 15-38). Згідно зі статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України,\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України,\~ розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Згідно із частиною першою\~статті 1050 ЦК України,\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Зі змісту анкети-заяви позичальника від 22.10.2013 року слідує, що в ній не вказано розмір процентної ставки, яку позичальник повинен сплатити за користування кредитними коштами (а. с. 15). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив суд стягнути з відповідача, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), також складові його повної вартості, зокрема, заборгованість по відсоткам за користування кредитом. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості, посилався на\~Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг як невід`ємні частини спірного договору. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з цим Витягом з Тарифів та Витягом з Умов та правил відповідач ознайомився і погодився з вищевказаними умовами, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, та, саме у зазначеному в цих документах розмірах і порядках нарахування. Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. Також, в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ "Приват Банк" в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма вищевказаних документів, з якими і був ознайомлений відповідач. Таку правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року в справі №342/180/17. При цьому, суд оцінює докази відповідно до вимог статей\~77 - 78, ч.ч. 3-4 ст.\~82,\~89 ЦПК України\~за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть вважатися встановленими в цивільній справі, якщо такі засоби доказування відсутні. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. При цьому, згідно із\~статтею 81 ЦПК України, обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~принципу справедливості розгляду справи судом. Крім того, суд вважає, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, які містяться в матеріалах даної справи не містять підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети. Отже відсутні\~підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати відсотків за користування кредитними коштами та інші умови. Вимог про стягнення процентів за користування позиченими коштами та інших сум за прострочення виконання грошового зобов`язання, з підстав та у розмірах встановлених актами законодавства, зокрема статтями\~625,\~1048 ЦК України,\~позивач не пред`явив. Безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір від\~29.05.2012 року у вигляді заяви-анкети, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також, беручи до уваги вимоги частини другої\~статті 530 ЦК України\~за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача за користь позивача фактично отриману суму кредитних коштів у вигляді тіла кредиту у розмірі 10886,29 грн. В ході розгляду справи відповідачем розмір заборгованості за тілом кредиту не спростований, більш того відповідач визнав позовні вимоги в цій частині. Оскільки, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, то, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1831,77 грн. в рахунок відшкодування сплаченого судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial