Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-14 00:00:00

В листопаді 2020р. позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом (а.с. 1-5) до відповідачки [PERSON] , і з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, їх зменшення та залучення співвідповідачів (а.с. 63-65.ю 72): [PERSON] , [PERSON] , в якому просив суд: - стягнути солідарно з відповідачів на свою користь завдану майнову шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 36070,0 грн.; завдану моральну шкоду у розмірі 7000,0 грн., та витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку, завданого залиттям квартири у розмірі 3500,0 грн. - стягнути з кожного з відповідачів на користь позивача судовий збір по 1681,6 грн. та по 2750,0 грн. - витрати на професійну правничу допомогу. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що йому на праві спільної часткової власності належить частина квартири [ADDRESS] . 22 листопада 2017р. мало місце залиття його квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка на праві спільної часткової власності належить відповідачам. Як вставнолено Актом про залиття квартири позивача, причиною залиття стало вихід з ладу пральної машини в квартирі відповідачів. Внаслідок залиття квартира позивача має пошкодження та потребує ремонту. Оскільки в досудовому порядку відповідачі відмовляються відшкодувати заподіяні йому збитки, позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом для захисту своїх порушених прав. Крім того, внаслідок залиття квартири позивача, йому були спричинені моральні страждання, внаслідок пошкодження його майна. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15 грудня 2020р. відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Протокольними ухвалами суду від 15 вересня 2021р. було прийнято до розгляду заяву про зміну позовних вимог та задоволено заяву позивача про залучення співвідповідачів. До судового засідання, сторона позивача клопотала перед судом про розгляд справи у свою відсутність, шляхом подання заяви до канцелярії суду, заявлені позовні вимоги сторона позивача підтримує в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові та сторона не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачі, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, в судові засідання не з`являлися, свого представника до суду не направили, поважності причин неявки суду не повідомили, у встановлений судом, відповідачі відзиви на позов не подавали. Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності позивачу (2/3 частини) та його донці [PERSON] (1/3 частина) (а.с. 6, 7). Судом встановлено, що 22 листопада 2017р. мало місце залиття належної на праві спільної часткової власності позивачу квартири [ADDRESS] . Згідно Акту від 05 грудня 2017р. (а.с. 8), залиття квартири позивача сталося внаслідок виходу з ладу пральної машини в квартирі [ADDRESS] . У зв`язку з залиттям квартири позивача було пошкоджено частково: коридор, кухню, ушкодження стелі, стін та підлоги, має місце деформація дверного полотна та дверної коробки (міжкімнатні двері). З матеріалів справи вбачається, що квартира [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності відповідачам: [PERSON] (1/2 частина), [PERSON] (1/4 частина), [PERSON] (1/4 частина). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з Звітом № 05/15 (визначення розміру майнової шкоди) від 22 січня 2018р. розмір матеріального шкоди, який завдано власнику квартири [ADDRESS] становить 36070,0 грн. (а.с. 10-13). На спростування факту заподіяння шкоди (залиття квартири) та визначення розміру матеріального збитку, стороною відповідачів не було надано жодного доказу, як і не заявлялись відповідні клопотання про призначення судової експертизи або рецензування відповідного звіту. Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Як передбачено вимогами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме з урахуванням розміру частки позивача у праві спільної часткової власності у квартирі [ADDRESS] , та з урахуванням частки відповідачів у праві спільної часткової власності у квартирі [ADDRESS] в цьому ж будинку, а саме: з відповідачки [PERSON] на користь позивача у відшкодування матеріальної шкоди підлягає стягненню 12352,1 грн., з відповідачів: [PERSON] , [PERSON] у відшкодування матеріальної шкоди по 6176,05 грн. з кожного. Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У відповідності з п. 1), 3) ч. 2 цієї статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9 Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, з вини відповідачів, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також вказане залиття спричинило у позивача тривалий стресовий стан та душевні переживання, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, з урахуванням частки сторін у праві спільної часткової власності у належних їм квартир, а саме з відповідачки [PERSON] на користь позивача у відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню 2333,1 грн., з відповідачів: [PERSON] , [PERSON] у відшкодування моральної шкоди по 1166,55 грн. з кожного. Відповідно до ст. ст. 137, 141 ЦПК України, пропорційно до частини задоволених вимог, з відповідачки [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,8 грн.; витрати на професійну правничу допомогу - 1833,15 грн.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку 1750,0 грн.; з відповідачів: [PERSON] , [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню судовий збір по 420,4 грн.; витрати на професійну правничу допомогу по 916,58 грн.; у відшкодування матеріальної шкоди по 6176,05 грн.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку по 875,0 грн. з кожного.

Outcome: partial