Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-19 00:00:00

17.08.2022 року з Малиновського районного суду м. Одеси надійшла цивільна справа за підсудністю до Болградського районного суду Одеської області. Позивач звернувся до суду\~ з зазначеним позовом та просить постановити рішення, яким стягнути на його користь з відповідача суму заборгованості у розмірі 112 697,25 гривень та\~ суму судових витрат у розмірі 2 481.00 гривень судового збору. Свої вимоги мотивує тим, що АТ «Альфа Банк» та [PERSON] уклали Оферта на укладення угоди про надання кредиту № 500830407. Позивач АТ «Альфа Банк» свої зобов`язання за договором виконав, надавши відповідачу кредит у сумі 89 551,77 гривень. У порушення умов договору [PERSON] свої зобов`язання належним чином не виконав, в результаті чого, станом на 15.02.2022, має прострочену заборгованість 112 697,25 гривень, а саме: за кредитом 88 743,67 гривень, по відсотках 23 953,58 гривень. Оскільки по теперішній час відповідач грошові кошти не повернув, позивач змушений звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. Ухвалою від 23.08.2022 року було відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду на 20.09.2022 року о 09:00 годині (а.с.55), про що повідомлено сторонам по справі (а.с.56). Відповідачу надіслано копію позовної заяви з доданими документами, та роз`яснено про необхідність подання в п`ятнадцятиденний строк письмового відзиву разом з наявними у нього доказами. Згідно ст.128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч.2). В судове засідання призначене на 20.09.2022року: - представник позивача не прибув, про час та місце проведення розгляду повідомлявся згідно вимог чинного законодавства, до позовної заяви додав клопотання про розгляд справи без участі представника (а.с.4). -\~відповідач також\~не прибув,\~про час\~та місце\~проведення судового\~розгляду повідомлений\~належним чином\~шляхом вручення\~ поштового\~листа суду\~(а.с.61).\~ Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих ним не було. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Зі згоди позивача, зазначеній у позовній заяві (а.с.4), суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК. Розглянувши подані позивачем документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Судом встановлено, що 14.05.2020 року між [PERSON] та представником АТ «Альфа Банк» було підписано оферту на укладення угоди про надання кредиту № 500830407, згідно якої останній отримав кредит готівкою в сумі 89 551,77 гривень з кінцевим терміном повернення кредиту 15.05.2025 року (а.с.28). 14.05.2020 року також між [PERSON] та представником АТ «Альфа Банк» було підписано анкету-заяву про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа Банк» з графіком платежів та розрахунком сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки, з урахуванням вартості всіх супутніх послуг (а.с.28 зворотна сторінка, а.с.30). Також 20.05.2020 року позивачем АТ «Альфа банк» було оформлено паспорт споживчого кредиту на суму 89551.87 гривень, в якому викладено усі умови кредитування, та який під підпис було вручено відповідачу (а.с.29). У подальшому свої зобов`язання за договором банк виконав в повному обсязі, та стверджує про неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань у зв`язку з чим утворилася заборгованість в розмірі 112697,25 гривень, а саме: за кредитом 88743,67 гривень; по відсотках 23953,58 гривень, що підтверджується розрахунком заборгованості (а.с.20). Відповідно до п. 4.2.9 Публічної пропозиції ПАТ «Альфа-Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, - Клієнт зобов`язаний: у разі виникнення Несанкціонованої кредитної заборгованості за Рахунком ЕПЗ повертати Банку таку заборгованість наступним чином: сплачувати нараховані проценти за Несанкціонованою кредитною заборгованістю, що виникла у поточному календарному місяці в останній робочий день поточного календарного місяця. Сплачувати заборгованість за сумою основного боргу Несанкціонованої кредитної заборгованості, що обліковується Банком на останній робочий день поточного календарного місяця, не пізніше строку, зазначеного у відповідному Додатку до Договору, що визначає умови користування Продуктами Банку. Сума заборгованості Несанкціонованою кредитною заборгованістю, що не повернена у зазначений строк вважається Банком простроченою заборгованістю. Пунктом 4.2.9.3 Публічної пропозиції ПАТ «Альфа-Банк» на укладання Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, - у разі прострочення строку погашення заборгованості за Несанкціонованою кредитною заборгованістю, зазначеним п. 4.2.9.2 Договору, Банк зупиняє нарахування відсотків за Несанкціонованою кредитною заборгованістю на таку прострочену суму та починає нараховувати пеню на суму простроченої Несанкціонованої кредитної заборгованості у розмірі, що зазначений в Тарифах до Договору, яку Держатель зобов`язаний сплатити Банку. В день сплати Держателем простроченої заборгованості за Несанкціонованою кредитною заборгованістю в повному обсязі, Банк припиняє нарахування пені. Відповідно до п. 7.1 Договору про банківське обслуговування фізичних осіб, - підписанням цього договору,

Outcome: approved