Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-19 00:00:00

17 червня 2022 року позивачі звернулись до суду з позовною заявою до відповідачки про виділення в натурі частини земельної ділянки. В позовній заяві позивачі просили суд виділити [PERSON] в натурі та зареєструвати за ним 1/3 частину земельної ділянки зі складу земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:05:010:0211, площею 0,4167 Га, що буде складати 0,1389 Га, з цільовим призначенням: "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)", за адресою: [ADDRESS] за варіантом №1 Висновку комісійної земельно-технічної експертизи від 31.05.2022 року № 466/1/05-2022, проведеної експертами [PERSON] та [PERSON] згідно якого земельна ділянка, що виділяється, загальною площею 1389,0 кв.м (0,1389 га), позначена на схемі експертизи під № 1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 3-2-1-15-14-13-3, зі сторонами: 20,82м-1,31м-62,96м-10,98м-11,09м-63,88м, виділити [PERSON] в натурі та зареєструвати за ним 1/3 частину земельної ділянки зі складу земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:05:010:0211, площею 0,4167 Га, що буде складати 0,1389 Га, з цільовим призначенням: "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)", за адресою: [ADDRESS] за варіантом №1 Висновку комісійної земельно-технічної експертизи від 31.05.2022 року № 466/1/05-2022, проведеної експертами [PERSON] та [PERSON] згідно якого земельна ділянка, що виділяється, загальною площею 1389,0 кв.м (0,1389 га), позначена на схемі експертизи під № 2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 3-4-5-11-12-13-3, зі сторонами: 2,18м-18,5м-57,32м-14,59м-11,91м-63,88м, виділити [PERSON] в натурі та зареєструвати за нею 1/3 частину земельної ділянки зі складу земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:05:010:0211, площею 0,4167 Га, що буде складати 0,1389 Га, з цільовим призначенням: "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)", за адресою: [ADDRESS] за варіантом №1 Висновку комісійної земельно-технічної експертизи від 31.05.2022 року № 466/1/05-2022, проведеної експертами [PERSON] та [PERSON] згідно якого земельна ділянка, що виділяється, загальною площею 1389,0 кв.м (0,1389 га), позначена на схемі експертизи під № 3 (зображена блакитним кольором), яка проходить по точках: 7-6-5-11-10-9-8-7, зі сторонами: 29,32м-7,5м-57,32м-20,64м-22,64м-43,53м-20,61м. В обґрунтування позову зазначили, що [INFO] помер - [PERSON] , [INFO] , після смерті якого відкрилась спадщина щодо земельної ділянки площею 1,1111 Га. Після закінчення строку на прийняття спадщини приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Якименко В.О. були видані Свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частину кожному з вищевказаних осіб від Ѕ частки земельної ділянки, а дружині померлого - [PERSON] також відійшла Ѕ частка вказаної земельної ділянки, як частка у спільному сумісному майні подружжя. В подальшому [PERSON] звернулась до Обухівського районного суду Київської області та рішенням суду від 22.07.2016 року, яке набрало законної сили, в справі №372/1303/16-ц, пр. №2-859/16, позов [PERSON] був задоволений. Ухвалено рішення, яким виділити [PERSON] в натурі та зареєструвати за нею 5/8 частин земельної ділянки зі складу земельної ділянки загального розміру 1,1111 Га з цільовим призначенням "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд", кадастровим номером 3223155400:05:010:0206 за адресою: [ADDRESS] , що складає 0,6943 Га. Виділити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та зареєструвати за ними 3/8 частин земельної ділянки зі складу земельної ділянки загального розміру 1,1111 Га з цільовим призначенням "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд", кадастровим номером 3223155400:05:010:0206 за адресою: [ADDRESS] , що складає 0,4167 Га. [INFO], [PERSON] , [INFO] померла. 14 лютого 2019 року після її смерті до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом звернулась [PERSON] , що є її рідною донькою та була заведена спадкова справа №215/2019, номер у Спадковому реєстрі 63765118. Інші спадкоємці першої черги із заявами про прийняття спадщини не звертались. В подальшому, будь-яких дій до прийняття спадщини та оформлення спадкових прав [PERSON] не прийняла та переїхала з останнього відомого місця проживання, а саме: [ADDRESS] , на непідконтрольну Україні територію, а саме в [ADDRESS] . Згідно висновку комісійної земельно-технічної експертизи від 31.05.2022 року № 466/1/05-2022, проведеної експертами [PERSON] та [PERSON] можливі три варіанти виділу в натурі земельних ділянок позивачам та відповідачці відповідно до їх ідеальних часток у власності. Для належного захисту своїх інтересів як співвласника частини земельної ділянки позивачі просять здійснити виділ належнх кожному із співвласників часток земельної ділянки. 23 липня 2022 року винесено ухвалу про відкриття провадження, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 25 серпня 2022 року задоволено клопотання представника позивачки, витребувано докази, закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивачки [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позові. Пояснив, що сторони є співвласниками спірної земельної ділянки, тривала відсутність відповідачки як одного із співвласників унеможливлює повноцінне використання земельної ділянки та вирішення питань порядку поділу чи встановлення порядку користування у позасудовому порядку, тому спір підлягає вирішенню в судовому порядку. Відповідачка [PERSON] , будучи повідомлена належним чином про час, місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась повторно, заяв, клопотань чи заперечень до суду не подала. Представник третьої особи до суду не з`явився повторно, заяв, клопотань чи заперечень до суду не подав. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши представника позивача, перевіривши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . Після його смерті відкрилась спадщина щодо земельної ділянки площею 1,1111 га, яка належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, цільове призначення земельної ділянки - "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд", кадастровий номер 3223155400:05:010:0206 за адресою: [ADDRESS] . До приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Якименко В.О. із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулись спадкоємці першої черги, а саме: - дружина померлого - [PERSON] ; - син померлого - [PERSON] ; - син померлого - [PERSON] ; - мати померлого - [PERSON] . Після закінчення строку на прийняття спадщини приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Якименко В.О. були видані Свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частину кожному з вищевказаних осіб від Ѕ частки земельної ділянки, а дружині померлого - [PERSON] також відійшла Ѕ частка вказаної земельної ділянки, як частка у спільному сумісному майні подружжя. В подальшому [PERSON] звернулась до Обухівського районного суду Київської області та рішенням суду від 22.07.2016 року, яке набрало законної сили, в справі №372/1303/16-ц, пр. №2-859/16, позов [PERSON] був задоволений. Ухвалено рішення, яким виділити [PERSON] в натурі та зареєструвати за нею 5/8 частин земельної ділянки зі складу земельної ділянки загального розміру 1,1111 Га з цільовим призначенням "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд", кадастровим номером 3223155400:05:010:0206 за адресою: [ADDRESS] , що складає 0,6943 Га. Виділити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та зареєструвати за ними 3/8 частин земельної ділянки зі складу земельної ділянки загального розміру 1,1111 Га з цільовим призначенням "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд", кадастровим номером 3223155400:05:010:0206 за адресою: [ADDRESS] , що складає 0,4167 Га. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . 14 лютого 2019 року після її смерті до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом звернулась [PERSON] , що є її рідною донькою та була заведена спадкова справа №215/2019, номер у Спадковому реєстрі 63765118. Інші спадкоємці першої черги із заявами про прийняття спадщини не звертались. В подальшому, будь-яких дій до прийняття спадщини та оформлення спадкових прав [PERSON] не прийняла та переїхала з останнього відомого місця проживання, а саме: [ADDRESS] , на непідконтрольну Україні територію, а саме в [ADDRESS] . Зазначені вище обставини набуття права власності, спадкування підтверджуються правовстановлюючими документами, спадковими справами та іншими наявними у матеріалах цієї цивільної справи письмовими доказами. Відповідно до статей 21, 24, 41 Конституції України, статей 319, 358 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі захисту права спільної часткової власності. Правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України, з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники мають рівні права. Згідно зі статтями 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд і усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Таким чином, з моменту набуття сторонами права спільної часткової власності на земельну ділянку сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуватися спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені усіма співвласниками. Згідно із частиною першою статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до статті 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою, при цьому співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Згідно із частинами один, два статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до статті 88 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Статтею 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою. Частиною першою статті 368 ЦК України, передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно зі статтями 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (стаття 1218 ЦК України). Згідно зі статтями 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (стаття 1296 ЦК України). Таким чином, [PERSON] , будучи спадкоємицею першої черги за законом (ст. 1261 ЦК України), звернувшись з письмовою заявою до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , набула права щодо спадкового майна, а саме 1/3 частки земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:05:010:0211 площею 0,4167 Га з цільовим призначенням: "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)", за адресою: [ADDRESS] . Суд погоджується із доводами позову про те, що не отримавши Свідоцтва про право на спадщину за законом, не надаючи згоди на виділ в натурі частки земельної ділянки, [PERSON] порушує права позивачів, як співвласників вказаних вище земельних ділянок щодо вільного володіння ними. Згідно висновку комісійної земельно-технічної експертизи від 31.05.2022 року № 466/1/05-2022, проведеної експертами [PERSON] та [PERSON] можливі три варіанти виділу в натурі земельних ділянок позивачам та відповідачці відповідно до їх ідеальних часток у власності. Копію висновку додаємо. Позивачі вважали, що найбільш ефективним способом захисту прав та охоронюваних законом інтересів [PERSON] , [PERSON] щодо вказаної вище земельної ділянки, враховуючи інтереси всіх і не порушуючи будь-чиї права можливим є виділ в натурі за варіантом №1, запропонованим експертами, позивачам [PERSON] [PERSON] по 1/3 частки кожному зі складу земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:05:010:0211, площею 0,4167 Га, що буде складати 0,1389 Га, з цільовим призначенням: "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)", за адресою: [ADDRESS] , а іншу 1/3 частку зі складу даної земельної ділянки (площею 0,1389 Га) просили залишити в користуванні спадкоємця - [PERSON] . Відповідачка будь-яких заперечень не представила. Під час судового розгляду не було встановлено будь-яких обставин, які давали достатні підстави для висновку про неправомірність подібного варіанту виділу часток співвласників в натурі, про порушення прав чи законних інтересів будь-кого із співвласників за умови здійснення такого варіанту виділу. Суд вважає запропонований позивачами варіант виділення в натурі частин земельної ділянки обґрунтованим та таким, що не суперечить закону і не порушує права інших осіб. Статтею 16 ЦК України зазначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів. За таких обставин, під час розгляду справи виявлено порушення прав та законних інтересів позивачів, які підлягають судовому захисту у обраний позовом спосіб, який суд вважає ефективним. Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи викладене суд вважає звернення позивачів правомірним, відповідачка заперечень на позов не подала, доводи позивачів не спростувала. Враховуючи викладене, розглянувши справу в межах визначених предмету спору та підстав для задоволення позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилаються позивачі, як на підставу для задоволення позову, знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд вважає, що позовні вимоги доведені належними і допустимими доказами, тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved