Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-14 00:00:00

Представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідача про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння. На підставу своїх вимог спирається на те, що Черкаською обласною прокуратурою під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, установлено наявність підстав для застосування представницьких повноважень на захист інтересів держави у сфері земельних відносин. Досудовим розслідуванням установлено, що [PERSON] , обіймаючи посаду головного спеціаліста відділу державної реєстрації земель Управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, в період часу з 04.07.2016 по 07.07.2016, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для фізичної особи - [PERSON] , у вигляді незаконного набуття права власності на земельну ділянку, площею 1,8000 га яка розташована в адміністративних межах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи всупереч інтересам служби, достовірно знаючи, що заява про затвердження проекту землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки у власність від [PERSON] , до Управління не надходила та жодного рішення службовими особами Управління по ній не приймалося, склала та видала завідомо неправдиві офіційні документи - наказ про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та наказ про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність із зміною цільового призначення, в яких згідно з висновком експерта Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 06.12.2016 № 1/1896 підробила підпис виконувача обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Мироненка Д.О., та згідно з висновком експерта Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 05.12.2016 № 1/1897 підробила відтиск гербової печатки Управління. За результатами досудового розслідування, встановлення всіх обставин справи, зібрання достатніх доказів для причетності [PERSON] , до вчинення вказаного злочину, 31.09.2019 затверджено обвинувальний акт та скеровано його до суду для розгляду по суті. Так, установлено, що начебто наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою» від 22.04.2016 № 23-3255/14-16-СГ надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність [PERSON] , земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 1,8000 га, розташованої в адміністративних межах Добрянської сільської ради Маньківського району. Разом з цим, наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 22.04.2016 № 23-3255/14-16-СГ насправді є наказом про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою іншій особі, [PERSON] . У подальшому, начебто наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення» від 24.05.2016 № 23-4408/14-16-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано у власність [PERSON] , земельну ділянку площею 1,8000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 7123182000:02:003:0318, розташовану в адміністративних межах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області. На підставі вищевказаних підроблених наказів Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області здійснено державну реєстрацію речових прав (право приватної власності) на спірну земельну ділянку державної власності. На підставі підробленого наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області 24.05.2016 № 23-4408/14-16-СГ Маньківською районною державною адміністрацією Черкаської області здійснено державну реєстрацію речового права (право приватної власності) за № 30397427 від 11.07.2016 на земельну ділянку за кадастровим номером 7123182000:02:003:0318, площею 1,8000 га за [PERSON] (номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 15330570). Отже, досудовим розслідуванням достовірно встановлено, що [PERSON] , земельна ділянка у власність для ведення особистого селянського господарства у встановленому законом порядком не передавалася, оскільки Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області відповідні рішення про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки, а також рішення про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність - в установленому законом порядку не приймались, а право власності на вказану вище земельну ділянку зареєстровано на підставі підроблених, тобто незаконних, наказів Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, що і змусило представника позивача звернутись з відповідним позовом до суду. 22.11.2021 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву згідно якого відповідач заперечує проти задоволення позову з огляду на наступне. Позивачем не наведено в позовній заяві жодних фактичних даних, які б беззаперечно свідчили про порушення інтересів держави. Твердження позивача носять відверто маніпуляційний характер, тому що відповідачем було повністю дотримано передбаченого законодавством порядку для отримання у власність відповідної земельної ділянки (зокрема було подано до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області заяву про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, отримано проект землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки, подано вказаний проект третій особі для його подальшого затвердження, отримано відповідний наказ та подано його державному реєстратору для проведення державної реєстрації права власності на відповідну земельну ділянку. До позовної заяви позивачем було долучено копію з ЄРДР щодо кримінального провадження № 12016251010005424. В свою чергу з`ясувалось, що в провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебувало кримінальне провадження № 12016251010005425, в межах якого ухвалою від 18.10.2021 року по справі № 712/5045/17 (провадження 1кп/712/52/21) [PERSON] , було звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, а провадження по справі було закрито, вина якої внаслідок закриття провадження по справі фактично доведена не була. Позовну заяву було подано з пропуском строку позовної давності, що підтверджується наступним. Позивач в позовній заяві зазначає, що право власності відповідача на вказану земельну ділянку було зареєстровано 11.07.2016 року. При цьому з метою підтвердження фактів нібито підробки певних документів позивач посилається на висновки експертів Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 05.12.2016 року та 06.12.2016 року. Відповідно, позивач вважаючи порушеними інтереси держави міг звернутись з цим позовом ще 07.12.2016 року. Таким чином, позовна давність за вказаною позовною вимогою сплила ще 07.12.2019 року, а позовна заява була подана до суду лише 19.10.2021 року. Враховуючи вищевикладене позов було подано з пропуском строку позовної давності, а самі позовні вимоги є безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення. 15.08.2022 року на адресу суду від представника відповідача надійшли додаткові поснення згідно яких представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю з огляду на наступне. Позивачем не наведено в позовній заяві жодних фактичних даних, які б беззаперечно свідчили про порушення інтересів держави. Твердження позивача носять відверто маніпуляційний характер, тому що відповідачем було повністю дотримано передбаченого законодавством порядку для отримання у власність відповідної земельної ділянки (зокрема було подано до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області заяву про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, отримано проект землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки, подано вказаний проект третій особі для його подальшого затвердження, отримано відповідний наказ та подано його державному реєстратору для проведення державної реєстрації права власності на відповідну земельну ділянку. До позовної заяви позивачем було долучено копію з ЄРДР щодо кримінального провадження № 12016251010005424. В свою чергу з`ясувалось, що в провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебувало кримінальне провадження № 12016251010005425, в межах якого ухвалою від 18.10.2021 року по справі № 712/5045/17 (провадження 1кп/712/52/21) [PERSON] , було звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, а провадження по справі було закрито, вина якої внаслідок закриття провадження по справі фактично доведена не була. Тому є всі підстави стверджувати, що відповідач діяла у відповідності до законодавства та покладалася на законність дій органів влади. Позовну заяву було подано з пропуском строку позовної давності, що підтверджується наступним. Позивач в позовній заяві зазначає, що право власності відповідача на вказану земельну ділянку було зареєстровано 11.07.2016 року. При цьому з метою підтвердження фактів нібито підробки певних документів позивач посилається на висновки експертів Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 05.12.2016 року та 06.12.2016 року. Відповідно, позивач вважаючи порушеними інтереси держави міг звернутись з цим позовом ще 07.12.2016 року. Таким чином, позовна давність за вказаною позовною вимогою сплила ще 07.12.2019 року, а позовна заява була подана до суду лише 19.10.2021 року. Маньківською селищною радою Черкаської області подавалась заява про поновлення процесуального строку на подання позовної заяви. За змістом статтей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи носія порушеного права (інтересу). При цьому як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення її права або про особу, яка його порушила. Таким чином, положення про початок перебігу позовної давності поширюється й на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів. Хибним є і твердження Маньківської селищної ради про те, що строк позовної давності для останньої має рахуватися саме з моменту коли селищній раді стало відомо про порушення свого права. Таким чином, є підстави вважати, що клопотання Маньківської селищної ради про поновлення процесуального строку на подання позовної заяви є безпідставними та необгрунтованими. Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим кодексом. Згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Жодна надана позивачем копія не може вважатись допустимим доказом, бо жодна копія не засвідчена належним чином. В свою чергу ст. 78 ЦПК України прямо передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, суд не має брати до уваги жоден з доказів, наданих позивачем. Також надані позивачем копії доказів не можуть бути взяті до уваги і через порушення порядку їх отримання. До позовної заяви позивачем зокрема було додано: копію акту перевірки деяких питань діяльності ГУ Держгеокадастру у Черкаській області та окремих територіальних органів Держгеокадастру нижчого рівня в межах Черкаської області від 20.09.2016 року; копію висновку експерта № 1/1896 від 06.12.2016 року; копію висновку експерта № 1/1897 від 06.12.2016 року; копію обвинувального акту щодо [PERSON] . Вказані документи відносяться до відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12016251010005425. Позивачем до позовної заяви було надано копію постанови від 22.07.2021 року "про надання дозволу на розголошення таємниці досудового розслідування". Тобто вказаною постановою було надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування з метою подання одного позову. Але в провадженні Маньківського районного суду Черкаської області перебуває справа № 701/931/21 за позовом Уманської окружної прокуратури (яка діє в інтересах держави) до [PERSON] , третя особа - ГУ Держгеокадастру у Черкаській області про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння. Вказана особа ( [PERSON] ) також зазначена в обвинувальному акті щодо [PERSON] , (у кримінальному провадженні № 12016251010005425). Позов до [PERSON] , було подано одночасно (19.10.2021 року) з позовом до [PERSON] . А тому є всі підстави вважати, що позов до [PERSON] , обгрунтований тими ж доказами, як і позов до [PERSON] . Тобто при поданні двох позовів: до [PERSON] , та до [PERSON] , в разі їх обгрунтування однаковими доказами (які при цьому становили відомості досудового розслідування), має місце порушення вимог ст. 222 КПК України, щодо порядку розголошення відомостей досудового розслідування. 14.09.2022 року на адресу суду від представника позивача надійшло заперечення на додаткові пояснення згідно якого представник позивача вказує наступне. Черкаською обласною прокуратурою за результатами здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, установлено наявність\~підстав для\~застосування представницьких\~повноважень на\~захист інтересів\~держави у\~сфері земельних\~відносин.\~Установлено,\~що [PERSON] ,\~обіймаючи посаду\~головного спеціаліста\~відділу державної\~реєстрації земель\~Управління державного\~земельного кадастру\~Головного управління\~Держгеокадастру в\~Черкаській області,\~в період\~часу з\~04.07.2016\~по 07.07.2016,\~діючи умисно,\~з метою\~одержання неправомірної\~вигоди для\~ [PERSON] ,\~у вигляді\~незаконного набуття\~права власності\~на земельну\~ділянку,\~площею 1,7\~га,\~яка розташована\~в адміністративних\~межах Харківської\~сільської ради\~Маньківського району\~Черкаської області,\~зловживаючи своїм\~службовим становищем,\~діючи всупереч\~інтересам служби,\~достовірно знаючи,\~що заява\~про затвердження\~проекту землеустрою\~щодо відведення\~вказаної земельної\~ділянки у\~власність від\~ [PERSON] ,\~до Управління\~не надходила\~та жодного\~рішення службовими\~особами Управління\~по заяві\~не приймалося,\~склала та\~видала завідомо\~неправдиві офіційні\~документи -\~наказ про\~надання дозволу\~на розроблення\~документації із\~землеустрою та\~наказ про\~затвердження документації\~із землеустрою\~та надання\~земельної ділянки\~у власність\~із зміною\~цільового призначення.\~За результатами\~досудового розслідування,\~встановлення всіх\~обставин справи,\~зібрання достатніх\~доказів для\~причетності [PERSON] ,\~до вчинення\~вказаного злочину,\~31.09.2019\~затверджено обвинувальний\~акт та\~скеровано його\~до суду\~для розгляду\~по суті.\~Ухвалою Соснівського\~районного суду\~м.\~Черкаси від\~17.10.2021\~у справі\~№ 712/5045/17\~кримінальне провадження\~відносно [PERSON] ,\~закрито у\~зв`язку з\~закінченням строків\~давності притягнення\~її до\~кримінальної відповідальності.\~Вказана підстава\~закриття кримінального\~провадження є\~нереабілітуючою,\~в силу\~ст.\~284\~КПК України.\~Так,\~установлено,\~що начебто\~наказом Головного\~управління Держгеокадастру\~у Черкаській\~області «Про\~надання дозволу\~на розроблення\~документації із\~землеустрою» від\~22.04.2016\~№ 23-3255/14-16-СГ\~надано дозвіл\~на розроблення\~проекту землеустрою\~щодо відведення\~у власність\~ [PERSON] ,\~земельної ділянки\~сільськогосподарського призначення\~державної власності\~площею 1,8000\~га,\~розташованої в\~адміністративних межах\~Добрянської сільської\~ради Маньківського\~району.\~Разом з\~цим,\~наказ Головного\~управління Держгеокадастру\~у Черкаській\~області від\~22.04.2016\~№ 23-3255/14-16-СГ\~насправді є\~наказом про\~надання дозволу\~на розроблення\~документації із\~землеустрою іншій\~особі,\~ [PERSON] .\~У подальшому,\~начебто наказом\~Головного управління\~Держгеокадастру у\~Черкаській області\~«Про затвердження\~документації із\~землеустрою та\~надання земельної\~ділянки у\~власність без\~зміни цільового\~призначення» від\~24.05.2016\~№ 23-4408/14-16-СГ\~затверджено проект\~землеустрою щодо\~відведення земельної\~ділянки та\~надано у\~власність [PERSON] ,\~земельну ділянку\~площею 1,8000\~га для\~ведення особистого\~селянського господарства,\~кадастровий номер\~7123182000:02:003:0318,\~розташовану в\~адміністративних межах\~Добрянської сільської\~ради Маньківського\~району Черкаської\~області.\~На підставі\~вищевказаних підроблених\~наказів Головного\~управління Держгеокадастру\~у Черкаській\~області здійснено\~державну реєстрацію\~речових прав\~(право\~приватної власності)\~на спірну\~земельну ділянку\~державної власності.\~Факт підтвердження\~того,\~що указана\~земельна ділянка\~не надавалася\~в оренду\~ [PERSON] ,\~підтверджується актом\~перевірки деяких\~питань діяльності\~ГУ Держгеокадастру\~у Черкаській\~області та\~окремих територіальних\~органів нижчого\~рівня в\~межах Черкаської\~області від\~20.09.2016.\~Зокрема,\~як зазначено\~у вказаному\~акті громадянка [PERSON] , не зверталася до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 1,8000 га для ведення особистого селянського господарства в адмінмежах Добрянської сільської ради, проте на неї виявлено дозвільний наказ на відведення зазначеної земельної ділянки. Окрім того, виявлено отримання нею цієї ділянки у власність, державну реєстрацію речового права на нерухоме майно. В подальшому, як зазначено у вказаному Акті проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянці [PERSON] , містить клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою за підписом [PERSON] , від 04.04.2016, реєстраційний номер № 5454/0/5-16-СГ. Проте, відповідно до даних автоматизованої системи документообігу СД «ДОК ПРОФ СТЕП» головного управління за реєстраційним\~номером № 5454/0/5-16-СГ зареєстровано заяву [PERSON] , від 24.03.2016 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою. З метою надання суду відповідного підтвердження, при підготовці даного заперечення на адресу ГУ Держгеокадастру у Черкаській області скеровано запит щодо надання копії документу, який відповідно до даних автоматизованої системи документообігу СД «ДОК ПРОФ СТЕП» головного управління зареєстровано за реєстраційним номером № 5454/0/5-16-СГ (запит від 06.09.2022 за № 53/3-436 вих 22). Таким чином, уповноважений орган із чітким посиланням на дані автоматизованої системи документообігу зазначає про те, що [PERSON] , взагалі не зверталася до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області із відповідним клопотанням. Свою позицію щодо ненадання земельної ділянки у власність [PERSON] , ГУ Держгеокадастру у Черкаській області також підтверджує і у відповідних письмових поясненнях, поданих суду від 09.11.2021 за № 9-23-0.6-6347/2-21. Відповідно до вимог ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. З аналізу наведеної норми законодавства вбачається, що строком позовної давності є термін, у межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до суду для захисту своїх прав у цивільно-правових відносинах або реалізації владних повноважень. При цьому початок перебігу строку позовної давності для звернення до суду пов`язується як з моментом порушення прав особи, так і з моментом, коли особа, яка звертається до суду, дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав. Зважаючи на викладене, суд під час вирішення питання про дотримання строку позовної давності для звернення до суду в цивільному судочинстві має, по-перше, установити дату, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, по-друге, встановити дату, коли особа звернулася до суду, по-третє, з`ясувати, чи в межах передбаченого законодавством строку особа звернулася до суду. Отже, закон пов`язує початок перебігу позовної давності не з моментом поінформованості про вчинення певної дії чи прийняття рішення, а з моментом коли стало відомо про порушення закону та порушення у зв`язку з цим прав та охоронюваних законом інтересів. В даному випадку про порушене право держави або про особу, яка його порушила стало відомо лише після закінчення досудового розслідування, встановлення всіх обставин справи, зібрання достатніх доказів для причетності [PERSON] , до вчинення вказаного злочину та затвердження 31.05.2019 обвинувального акту та направлення його до суду для розгляду по суті. Лише після аналізу та перевірки всіх обставин справи прокурор міг дізнатись про правомірність отримання [PERSON] , спірної земельної ділянки у власність. Виходячи з викладеного, початком перебігу позовної давності є не день реєстрації кримінального провадження, 22.06.2016, а день, коли прокурору стало чи могло стати відомо про порушення вимог законодавства за результатом закінчення досудового розслідування кримінального провадження 31.05.2019. При поданні даної позовної заяви Уманською окружною прокуратурою було долучено в якості додатків відповідні копії документів, які підтверджують фактичні обставини справи та в повній мірі доводять правильність обраного способу захисту. При цьому, на виконання вимог п. 8, ч. 3 ст. 175 ЦПК України у тексті позовної заяви зазначено, що до позову долучено відповідні копії документів, оригінали яких знаходяться у сторін по справі та матеріалах кримінального провадження. Разом з тим, до заперечення на додаткові пояснення по вказаній справі надано суду засвідчені копії документів, які були долучені до позовної заяви. Крім того, звертає увагу, що під час одного із підготовчих судових засідань представником прокуратури було долучено до матеріалів справи копію запиту від 21.09.2021 № 53/3-389 вих 21 та копію відповіді ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 23.10.2021 № 10-23-6048/2-21. При цьому, обґрунтовано їх не долучення до матеріалів справи разом із рештою додатків, зважаючи на надходження відповіді ГУ Держгеокадастру у Черкаській області після подачі позовної заяви до суду. Крім того, у підготовчому судовому засідання були наявні оригінали вказаних документів для їх огляду, за необхідності. Зважаючи на ігнорування відповідачем підготовчих судових засідань, упродовж тривалого часу, вказаний факт міг залишитися поза її увагою. Крім того, незрозумілим є твердження про те, що Уманською окружною прокуратурою не було надано до суду оригіналів висновку експерта № 1/1896 від 06.12.2016 та висновку експерта № 1/1897 від 06.12.2016. Відповідно до ч. 6 ст. 95 ЦПК України якщо подано копію письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи, або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Звертає увагу, що у матеріалах вказаної справи суду відсутнє судове рішення про витребування в Уманської окружної прокуратури оригіналів будь яких документів, у тому числі зазначених висновків експертів. Щодо надання постанови прокурора про надання дозволу на розголошення таємниці досудового розслідування, вважає, що доводи представника відповідача, не заслуговують на увагу суду як такі, що надані безпідставно, необгрунтовано та з метою створення у суду хибного враження недопустимості доказів шляхом маніпулятивного логіко-стилістичного тлумачення та підміни понять однини і множини граматики української мови, що можна розцінювати як зловживанням правами під час розгляду позову. Так, дійсно постановою процесуального прокурора від 22.07.2021 надано дозвіл управлінню представництва Черкаської обласної прокуратури та Уманській окружній прокуратурі на розголошення таємниці досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12016251010005425. Як вбачається із матеріалів позовної заяви предметом вказаного кримінального провадження була значна кількість земельних ділянок. З метою наявності чи відсутності підстав для звернення до суду з відповідною позовною заявою галузевому управлінню прокуратури області та Уманській окружній прокуратурі необхідно вивчити, проаналізувати та опрацювати значний масив інформації та матеріалів, а тому винесення окремої постанови про надання дозволу на розголошення таємниці досудового розслідування у межах одного кримінального провадження з цих підстав для звернення до суду з позовною заявою в кожному окремому випадку є недоцільним, та більше того не передбачено жодними вимогами як ЦПК України так і КПК України. Також, слід зазначити, що у вказаному кримінальному провадженні прийнято кінцеве судове рішення, яке вступило у законну силу, а тому таємниця досудового розслідування у даному випадку відсутня взагалі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задоволити. Представник Маньківської селищної ради в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задоволити та розгляд справи проводити у його відсутності. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та заперечував проти його задоволення. Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву згідно якої позовні вимоги підтримує та просить справу слухати у його відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи вищевикладене та приписи ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без участі осіб, які в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Суд, вислухавши представника позивача та представника відповідача, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з ч. 3, ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами у визначених законом випадках. Представництво прокурором інтересів держави в суді відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області № 23-4408/14-16-СГ від 24.05.2016 було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,8000 га у власність гр. [PERSON] для ведення особистого селянського господарства в адмінмежах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Надано останній у власність земельну ділянку площею 1,8000 га, в тому числі рілля площею 1,8000 га (кадастровий номер 7123182000:02:003:0318) із земель сільськогосподарського призначення державної власності без зміни цільового призначення для ведення особистого селянського господарства (код КВ ЦПЗ - секція А, підрозділ - 01.03), розташовану в адмінмежах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Право власності земельною ділянкою (кадастровий номер 7123182000:02:003:0318) виникає з моменту державної реєстрації цього права та оформлюється відповідно до ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (т. 1 а.с. 17). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна № 260131518 від 05.06.2021 вбачається, що 05.07.2016 було зареєстровано право власності за [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 7123182000:02:003:0318 (т. 1 а.с. 21). Згідно з актом перевірки деяких питань діяльності Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області та окремих територіальних органів Держгеокадастру нижчого рівня в межах Черкаської області від 20.09.2016 року гр. [PERSON] не зверталась до Головного управління з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 1,8000 га для ведення особистого селянського господарства в адмінмежах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області, проте на неї виявлено дозвільний наказ на відведення зазначеної ділянки. Окрім того виявлено отримання нею цієї земельної ділянки у власність, а саме, державну реєстрацію речового права на нерухоме майно. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. [PERSON] , містить клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою за підписом [PERSON] , від 04.04.2016 реєстраційний № 5454/0/5-16-СГ, наказом Головного управління від 12.04.2016 № 3255/14-16 надано дозвіл на розроблення документації із землеустрою на земельну ділянку площею 1,8000 га для ведення особистого фермерського господарства. Державну реєстрацію земельної ділянки (кадастровий гомер 7123182000:02:003:0318) здійснено 16.05.216 державним кадастровим реєстратором Відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Умеренковим В.Ю. Реєстрацію права на земельну ділянку проведено 05.07.2016 Центром надання адміністративних послуг при Маньківській районній державній адміністрації (реєстраційний номер земельної ділянки в Державному реєстрі прав 15330570). Проте, відповідно до даних автоматизованої системи документообігу АСД "ДОК ПРОФ СТЕП" Головного управління за реєстраційним номером № 5454/0/5-16-СГ від 24.03.2016 зареєстровано заяву гр. [PERSON] про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою; наказом від 22.04.2016 № 23-3255/14-16-СГ надано дозвіл на розроблення документації землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 2,0000 га в адмінмежах Сухинівської сільської ради Корсунь-Шевченківського району гр. [PERSON] на підставі його клопотання від 23.03.2016 № 4658/0/5-16-СГ (т. 1 а.с. 22-33). Заступник керівника Уманської окружної прокуратури звернувся до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області щодо того чи видавалися Головним управлінням наказ про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та наказ про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність, а саме: № 3255/14-16 від 22.04.2016 та № 23-4408/14-16-СГ від 24.05.2016 (т. 2 а.с. 66-67). Згідно відповіді на вищевказаний лист, вбачається, що зазначені у запиті накази на ім`я гр. [PERSON] не видавалися (т. 2 а.с. 65). Згідно наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області № 3255/14-16 від 22.04.2016 було надано [PERSON] дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності у власність, розташованої в адміністративних межах Сухинівської сільської ради Корсунь-Шевченківського району Черкаської області за межами населеного пункту. Орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га, із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства (т. 1 а.с. 16). Відповідно до висновку експерта від 06.12.2016 № 1/1896 вбачається, що [PERSON] підробила підпис виконувача обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Мироненка Д.О., у наказах про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою у власність та наказах про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність № 23-4941/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6058/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4940/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6135/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4925/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6039/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4952/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6141/14-16-СГ від 07.07.216, № 23-4953/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6123/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4950/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6120/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4928/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6046/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4938/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6049/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4946/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6044/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4932/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6112/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4944/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6126/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4926/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6055/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4937/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6110/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4942-14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6114/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4922/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6132/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4921/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6107/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4955/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6043/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4934/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6136/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4935/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6133/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4939/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6127/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4951/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6128/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-238/14-16-СГ від 15.01.2016, № 23-3324/14-16-СГ від 26.04.2016, № 23-1100/14-16-СГ від 12.02.2016, № 23-2668/14-16-СГ від 04.04.2016, № 23-2670/14-16-СГ від 04.04.2016, № 23-2669/14-16-СГ від 04.04.2016, № 23-3325/14-16-СГ від 26.04.2016, № 23-1099/14-16-СГ від 12.02.2016, № 23-1098/14-16-СГ від 12..02.2016, № 23-2220/14-16-СГ від 21.03.2016, № 23-2221/14-16-СГ від 21.03.2016, № 23-3326/14-16-СГ від 26.04.2016 (т. 1 а.с. 34-65). Відповідно до висновку експерта від 05.12.2016 № 1/1897 вбачається, що [PERSON] підробила відтиск гербової печатки Управління у наказах про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою у власність та наказах про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність № 23-4941/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6058/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4940/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6135/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4925/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6039/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4952/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6141/14-16-СГ від 07.07.216, № 23-4953/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6123/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4950/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6120/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4928/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6046/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4938/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6049/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4946/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6044/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4932/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6112/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4944/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6126/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4926/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6055/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4929/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6028/14-16-СГ від 04.07.2016, № 23-4949/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6106/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4947/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6124/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4930/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6026/14-16-СГ від 04.07.2016, № 23-4936/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6118/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4943/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6026/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4945/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6122/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4923/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6056/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4937/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6110/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4942/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6114/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4922/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6132/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4921/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6107/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4955/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6043/14-16-СГ від 05.07.2016, № 23-4934/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6136/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4935/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6133/14-16-СГ від 07.07.2016, № 23-4939/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6127/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-4951/14-16-СГ від 09.06.2016, № 23-6128/14-16-СГ від 06.07.2016, № 23-238/14-16-СГ від 15.01.2016, № 23-3314/14-16-СГ від 26.04.2016, № 23-1100/14-16-СГ від 12.02.2016, № 23-2668/14-16-СГ від 04.04.2022, № 23-2670/14-16-СГ від 04.04.2016, № 23-2669/14-16-СГ від 04.04.2016, № 23-3325/14-16-СГ від 26.04.2016, № 23-1099/14-16-СГ від 12.02.2016, № 23-1098/14-16-СГ від 12.02.2016, № 23-2220/14-16-СГ від 21.06.2016, № 23-2221/14-16-СГ від 21.03.2016, № 23-3326/14-16-СГ від 26.04.2016 (т. 1 а.с. 66-93). З обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно [PERSON] , відомості про яке внесено до ЄРДР 22.06.2016 за № 12016251010005425 вбачається, що остання обвинувачується у складанні та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (т. 1 а.с. 94-106). Згідно ст. ст. 13, 14, 19 Конституції України земля в Україні є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами встановлений ст. 118 Земельного кодексу України, який передбачає, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених ст. 122 цього Кодексу. Цей орган розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. У двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Згідно зі ст. 126 Земельного кодексу України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». За змістом зазначених норм права, прийняття відповідним органом державної влади рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність особі, є завершальним етапом безоплатного одержання земельної ділянки у власність та підтверджує реалізацію права особи на одержання земельної ділянки із земель державної власності в межах норм безоплатної приватизації по виду використання. Згідно зі ст. 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч. 1 ст. 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 (зі змінами, внесеними Постановою Верховного Суду України № 2 від 19.03.2010) встановлено, що згідно зі статтею 257 ЦК України, у спорах про захист прав власників земельних ділянок застосовується позовна давність тривалістю у три роки, якщо інше не передбачено законом. За змістом статей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи носія порушеного права (інтересу). При цьому як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення її права або про особу, яка його порушила. Таким чином, положення про початок перебігу позовної давності поширюється й на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів. Верховний Суд у своїй постанові по справі № 362/44/17 від 17.10.2018 зробив наступний висновок щодо початку перебігу позовної давності. Позовна давність починає обчислюватися з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, у таких випадках: 1) прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об`єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення або загрозу порушення таких інтересів чи про особу, яка їх порушила або може порушити, раніше, ніж орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Крім того згідно правового висновку, який міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 року у справі № 914/3224/16, закон не пов`язує перебіг позовної давності з ухваленням судового рішення про порушення права особи, тому перебіг позовної давності починається від дня, коли позивач довідався або міг довідатися про порушення його права, а не від дня, коли таке порушення було підтверджене судовим рішенням. Кримінальна справа щодо підроблення наказів на виготовлення проектів землеустрою щодо передачі у власність громадянам, зокрема і відповідачу, земельних ділянок сільськогосподарського призначення, які перебували у власності держави розпочата в червні 2016 року, що підтверджується доданими до позовної заяви матеріалами. В рамках кримінального провадження проведена експертиза та згідно висновку експерта від 06.12.2016 встановлено факт підроблення підпису виконувача обов`язків начальника ГУ Держгеокадастру у Черкаській області Мироненка Д.О., та відтиск гербової печатки Управління вищевказаних наказів, відтак органам прокуратури достеменно стало відомо про неправомірні дії службових осіб, таким чином строк позовної давності слід відраховувати саме від цієї дати. Твердження Маньківської селищної ради про те, що строк позовної давності для останньої має рахуватися саме з моменту коли селищній раді стало відомо про порушення свого права є хибним. У спірних правовідносинах суб`єктом права є саме держава, а не її конкретний орган, тому зміна уповноваженого органу щодо розпорядження спірними земельними ділянками і здійснення контролю за нею внаслідок внесення змін до чинного законодавства України не змінює порядку перебігу позовної давності (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 914/802/17, від 28.11.2018 у справі № 911/926/17), а тому у задоволенні клопотання представника Маньківської селищної ради про поновлення процесуального строку на подання позовної заяви необхідно відмовити. Також слід\~зазначити,\~що згідно\~наданої прокурором\~в судовому\~засіданні ухвали\~Соснівського районного\~суду м.\~Черкаси від\~18.10.2021\~року справа\~№ 712/5045/17\~(провадження\~1кп/712/52/21)\~по факту\~розгляду кримінальних\~проваджень №\~12017250000000078,\~№ 12017250000000396,\~№ 12016251010005425 по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України вбачається, що [PERSON] , звільнено від кримінальної відповідальності по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України, в зв`язку із закінченням строків давності, а провадження по справі закрито. Також даною ухвалою [PERSON] , не визнано винною у вчиненні кримінальних правопорушень у яких її обвинувачено. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі ч. ч. 2, 3 ст. 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до ч. ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи встановлені обставини, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Маньківської селищної ради Черкаської області до [PERSON] третьої особи: Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння необхідно відмовити. Згідно положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов?язаних з розглядом справи. До витрат, пов?язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. До витрат, пов?язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов?язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов?язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов?язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов?язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, зокрема, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв?язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів. Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п?яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів сторона зробила про це відповідну заяву. Суд дослівши копію договору про надання правничої допомоги № 10082022-01 від 10.08.2022 року, копію квитанції № 0234910079 від 10.08.2022 року, копію меморіального ордеру № 9174386К від 10.08.2022 року, копію акту про надання правничої допомоги по Договору про надання правничої допомоги № 10082022-01 від 10.08.2022 року, копії електронних квитків № 00001193880011, № 00001199323017, № 00001201337018, № 00001223262015, які додані до матеріалів справи, вважає, що у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог з Маньківської селищної ради Черкаської області підлягають стягненню понесені відповідачем судові витрати за надання правничої допомоги у розмірі 11144 грн. 00 коп. (одинадцять тисяч сто сорок чотири гривні 00 копійок). Відповідно до ч. 5 ст. 56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Таким чином, внаслідок подання заступником керівника Уманської окружної прокуратури позову по даній справі, статус позивача набула саме Маньківська селищна рада, а тому саме на Маньківську селищну раду (як на позивача) мають бути покладені витрати відповідача за надання професійної правничої допомоги. На підставі викладеного,

Outcome: approved