Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-12 00:00:00

У грудні 2020 року представник позивачів [PERSON] звернувся із позовом до [PERSON] , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва, Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування квартирою зі зміною договору найму жилого приміщення, в якому просить: встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] зі зміною договору найму цього жилого приміщення наступним чином: - виділити у користування [PERSON] , [PERSON] дві житлові кімнати - кімнату площею 16,1 кв.м. та кімнату площею 14,5 кв.м. з лоджією у квартири [ADDRESS] зі зміною окремого особистого рахунку на ім`я [PERSON] в частині кількості кімнат та їх площі; - вуиділити у користування [PERSON] житлову кімнату площею 12,7 кв.м. у квартири [ADDRESS] з укладанням з ним окремого договору найму та відкриттям особистого рахунку на його ім`я; - місця загального користування (допоміжні кімнати та приміщення) кухню площею 7,2 кв.м., ванну кімнату площею 2,2 кв.м., вбиральню площею 1, 0 кв.м., комору площею 1,1 кв.м., два коридори площею 6,8 кв.м. та 2, 3 кв.м., залишити у загальному (сумісному) користуванні [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . В обгрунтування позову посилаються на те, що 22.10.1975 року позивач [PERSON] на підставі ордеру № Г-264146 отримав трикімнатну квартиру [ADDRESS] на сім`ю з п`яти осіб: себе, дружину [PERSON] , сина (відповідача) [PERSON] , доньку [PERSON] , доньку (позивача) [PERSON] . Спірна квартира має загальну площу 67,4 кв.м., житлову площу 43,3 кв.м. Особовий рахунок на квартиру оформлений на відповідача [PERSON] . Дана квартира не приватизована, є власністю територіальної громади м. Києва. В 1995 році [PERSON] знялася з реєстраційного обліку у спірній квартирі, виїхала на постійне місце проживання в інше місце. З цього часу в спірній квартирі були зареєстровані та проживали 4 особи - позивачі, [PERSON] та відповідач [PERSON] . Після виписки зі спірної квартири [PERSON] між сторонами склався наступний порядок користування цією квартирою 6 позивач [PERSON] та [PERSON] продовжили займати ізольовану житлову кімнату площею 14, 5 кв.м. з лоджією, позивач [PERSON] - ізольовану житлову кімнату площею 16, 1 кв.м., а відповідач [PERSON] - ізольовау житлову кімнату площею 12, 7 кв.м. Місця загального користування знаходяться в загальному користуванні. Відносини з приводу користування спірною квартирою та оплати за неї комунальних почслуг між відповідачем [PERSON] , з одного боку, та іншими мешканцями квартири, з іншого боку, не склалися, оскільки відповідач [PERSON] не погоджувався з порядком користування квартирою та не бажав приймати участь в її утриманні. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відносини з приводу користування цією квартирою та оплати за неї комунальних послуг між позивачами та відповідачем [PERSON] ще більше пог погіршились, оскільки відповідач [PERSON] став вважати, що має право користуватися не тільки житловою кімнатою 12, 7 кв.м., а й іншими житловими кімнатами. Оскільки відповідач [PERSON] тривалий час ухиляється від сплати квартирної плати та комунальних послуг, між ним та іншими мешканцями квартири тривалий час існують непорозуміння з приводу користування нею і добровільно змінити договір найму по спірній квартирі від відмовляється, ігнорує неодноразові звернення позивачів з проханням укласти окремі договори найму спірної квартири, позивачі змушені звернутися до суду з даним позовом за захистом свої прав. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11.01.2021 року у справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON] просив позов задвольнити в повному обсязі, посилаючись на доводи зазначені в позовній заяві. Представник відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва» в судовому засіданні у задоволенні позовних вимог просив відмовити, посилаючись на обгрунтування зазначене в запереченнях. Представники відповідачів Київської міської ради та Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явились, про дату та мсце розгляду справи повідомлялись належним чином. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог з огляду на наступне. У судовому засіданні встановлено, виконавчим комітетом Київської міської ради нородних депутатів 22.10.1975 року [PERSON] було видано ордер № Г 264146 на сім`ю, яка складається з 5 осіб: [PERSON] , дружина [PERSON] , донька [PERSON] , син [PERSON] , донька [PERSON] , на право зайняття житлового приміщення - трьохкімнатної квартири за ардесою: [ADDRESS] (а.с.16). Згідно техічного паспорту квартири виготовленого Київським міським БТІ вбачається, що квартира в [ADDRESS] , має загальну площу - 67, 4 кв.м., житлову - 43, 3 кв.м., та складається з: троьох ізольованих житлових кімнат площею 14, 5 кв.м., 16, 1 кв.м., 12, 7 кв.м.; кухні - 7,2 кв.м., ванної кімнати - 2, 2 кв.м., вбиральні - 1, 0 кв.м., лоджії - 3,5 кв.м. (а.с.17-18). Відповідно до відповіді відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб від 16.03.2020 року № 753/26 вбачається, що за адресою: [ADDRESS] зареєстровані 4 особи (а.с.21). Відповідно до свідочцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] (а.с. 20). Судом встановлено? що з 1995 року [PERSON] знялась з реєстраційного обліку в спіній квартирі та в квартирі не проживає. Спірна квартира не приватизована, є власністю територіальної громади м. Києва. Згідно відповіді КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» на звернення [PERSON] вбачається, що укласти по спірній квартир окремі договору найму жилого приміщення не можливо без згоди всіх зареєстрованих осіб у зазначеному жилому приміщенні (а.с.23). На теперішній час позивачі користуються кімнатами площею 16, 1 кв.м. та 14, 5 кв.м., а відповідач [PERSON] займає кімнату площею 12, 7 кв.м. У зв`язку з тим, що сторони по справі ведуть окремо господарство, та позивачі самостійно оплачують витрати за спожиті житлово-комунальні послуги, виникла необхідність зміни договору житлового найму спірної квартири, оскільки згоди щодо укладення окремого договору найму та встановлення порядку користування квартирою між сторонами не досягнуто. У силу ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 61 ЖК УРСР, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Умови договору найму жилого приміщення, що обмежують права наймача та членів його сім`ї порівняно з умовами, передбаченими законодавством Союзу РСР, цим Кодексом, Типовим договором найму жилого приміщення та іншими актами законодавства Української РСР, є недійсними. Згідно зі ст. 63 ЖК УРСР предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Частиною 1 статті 48 ЖК УРСР визначено, що не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі, частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Нормою ст. 64 ЖК України визначено, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Відповідно до положень статей 103, 104 ЖК УРСР договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом. Член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Відповідно до ст. 47 ЖК Української РСР норма жилої площі в Українській РСР встановляється в розмірі 13, 65 кв.м. на одну особу. Згідно п. 3 постанови Виконкому Київської міської ради народних депутатів та президії Київської міської ради профспілок від 15.07.21985 року № 582 «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» встановлено, що жилі приміщення в м. Києві надаються громадянам у межах 13, 65 кв.м. жилої площі на одну особу, але не менша як 7, 5 кв.м. Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, по виникли у практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12 квітня 1985 року, у силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Відповідно до висновків ВСУ, викладених у постанові по справі № 204/7056/16-ц від 24.10.2019 року, при зміні договору найму неприватизованої квартири можливо виділити приміщення меншою площею ніж припадає на особу відповідно до закону. Як встановлено судом, житловий конфлікт виник у зв`язку з відсутністю згоди між позивачами і відповідачем [PERSON] , і він підлягає вирішенню шляхом встановлення запропонованого позивачами порядку користування житлом, оскільки зокрема відповідачами не запропоновано іншого варіанту про встановлення порядку користування спірною квартирою. Виходячи із загальної житлової площі вказаної квартири, розташування кімнат, розміру кожної жилої кімнати, кількості осіб, що зареєстровані та проживають у квартирі, розміру жилої площі, що припадає на одну особу, наявність неприязних стосунків, які склалась між сторонами, в користування позивачів необхідно виділити житлову кімнату площею 16, 1 кв.м. та кімнату площею 14, 5 кв.м. з лоджією, а відповідачу [PERSON] - житлову кімнату, площею 12, 7 кв.м., інші приміщення залишити в загальному користуванні. Таким чином, встановлений порядок користування житлом не призведе до штучного погіршення житлових умов і не створить необхідність постановки на облік як такого, що потребує поліпшення житлових умов. На підставі викладеного,

Outcome: approved