Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-12 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про оскарження наказу. У позовних вимогах просила скасувати Наказ №12 від 05.03.2021 року Про дисциплінарне стягнення лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] . Позовні вимоги обгрунтовувала тим, що з Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва ознайомлена не була. Також зазначає, що саме нею порушено в роботі, вказано не було, а за весь час її трудової діяльності скарг з боку пацієнтів чи персоналу не надходило. Позивачка зазначає, що випадків ненадання неї консультацій чи надання невірних, всупереч протоколам, не в повному обсязі не пам`ятає. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. від 31 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків. На адресу суду 25 червня 2021 року надійшла виправлена позовна заява. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. від 04 січня 2022 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Також відповідачу встановлено строк на подання відзиву на позовну заяву - п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали. 21 червня 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідно до його змісту під час прослуховування записів розмов [PERSON] з особами, які звертались (за телефонними номерами відділу) щодо медичних консультацій (порад), виявлено ряд недоліків. Неналежне виконання своїх обов`язків та правил внутрішнього трудового розпорядку [PERSON] допускала і раніше, за що отримувала зауваження та дисциплінарні стягнення. Позивачка у судове засідання не з`явилася. Подала клопотання про розгляд справи без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився. Подав клопотання про розгляд справи без його участі. Проти задоволення позовних вимог заперечував. Дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив. За змістом ч.ч.1, 2, 3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено наступне. [PERSON] було прийнято на роботу в Київській станції швидкої та невідкладної медичної допомоги з 15.02.1986 р. на посаду виїзного лікаря-психіатра відповідно до наказу про прийняття від 15.02.1986р. № 56. З 26.06.1989р. [PERSON] з посади виїзного лікаря-психіатра переведено на посаду лікаря інформаційної служби згідно з наказом про переведення від 21.06.1989 року № 173. 3 01.01.2014р. назву посади «лікар інформаційної служби» змінено на «лікар з надання консультативних послуг за спеціальністю медицина невідкладних станів консультативно-інформаційного відділу» відповідно до змісту наказу від 02.01.2014р. № 7. 3 01.12.2015р. назву посади з «лікар з надання консультативних послуг за спеціальністю медицина невідкладних станів консультативно-інформаційного відділу» змінено на «лікар з медицини невідкладних станів (консультант) консультативно-інформаційного відділу відповідно до наказу від 19.11.2015р. №117/2. 3 26.10.2018р. назву структурного підрозділу змінено на консультативно-інформаційний відділ (поради лікаря по телефону) за наказом від 26.10.2018р. №152/1. Відповідно до рішення Київської міської ради від 24 жовтня 2019 року №6/7579 «Про реорганізацію закладів охорони здоров?я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва» Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва реорганізовано шляхом перетворення його в комунальне некомерційне підприємство «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). 03.02.2020р. до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про припинення Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, а також про проведення державної реєстрації комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), як юридичної особи, яка утворена в результаті перетворення. Комунальне некомерційне підприємство «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - є правонаступником Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва. Наказом Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.03.2021р. № 12-д «Про дисциплінарне стягнення лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] » за порушення п.п. 3.1. 3.2, 3.19 «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» та своїх посадових обов?язків, а саме: порушення п.п. 1.5, 2.2., 2.7., 2.20. «Посадової інструкції лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону)» - [PERSON] оголошено догану. Копія Наказу №12-д «Про дисциплінарне стягнення лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] » містить особистий підпис [PERSON] про ознайомлення. Отже, твердження [PERSON] , що саме було порушено, їй не вказано, не відповідає дійсності. [PERSON] було направлено Заяву про оскарження Наказу №12-д від 05.03.2021 р. на директору Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» [PERSON] та Департаменту охорони здоров?я, Міністерства охорони здоров?я та Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). В своїй заяві просила Комунальне некомерційне підприємство «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» ретельно дослідити всі обставини, що передували винесенню догани, врахувати її багаторічний досвід, підтверджену нею кваліфікацію та отриману категорію, провести додаткову перевірку щодо дійсного порушення нею по всіх пунктах Наказу №12-д від 05.03.2021р. і прийняти рішення, яким скасувати Наказ N?12-д від 05.03.2021р. Про дисциплінарне стягнення лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] як некоректний, такий що не відповідає дійсним обставинам та ґрунтується на сфальсифікованих свідченнях та фактах. У відповідь на Заяву [PERSON] отримала листи: від Департаменту охорони здоров?я №061-B-5374-1308/10 від 23.04.2021 року та Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» №1565 від 23.04.2021 року та №1599 від 26.04.2021 року. Департамент охорони здоров?я просто надіслав заяву [PERSON] за належністю (на розгляд Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва»). Комунальне некомерційне підприємство «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» у відповідь на заяву повідомив, що дисциплінарне стягнення, оголошене наказом Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» від 05 березня 2021 року №12-д застосоване обґрунтовано за виявлені систематичні порушення з боку [PERSON] достроковому скасуванню не підлягає. Положенням ст.43 Конституції України громадянам гарантоване право на працю. Разом із тим, працівники зобов?язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір (ст.139 КЗпП України). За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один з таких заходів стягнення: догана чи звільнення відповідно до ч. 1 ст. 147 КЗпП У країни. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов?язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов?язків; вина працівника; наявність причинного зв?язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов?язків. Згідно з трудовим законодавством при накладенні дисциплінарних стягнень існує спеціальний порядок, якого роботодавець зобов?язаний дотримуватись для того, щоб застосування дисциплінарного стягнення було законним. Дотримання цих умов, з одного боку, надають право роботодавцю накласти на працівника дисциплінарне стягнення, з іншого - виступають гарантіями для працівника від порушень його прав. Зокрема, відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. 25.02.2021р. завідувачем відділу, лікарем з медицини невідкладних станів консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] , було проведено вибіркову перевірку роботи лікарів з медицини невідкладних станів (консультантів) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону), в ході якої, під час прослуховування записів розмов [PERSON] з особами, які звертались (за телефонними номерами відділу) щодо медичних консультацій (порад), виявлено ряд недоліків, про що зазначається у копії Доповідної записки [PERSON] від 25.02.2021р. Так, відповідно до змісту Доповідної записки [PERSON] від 25.02.2021р. під час проведення вибіркової експертної оцінки роботи лікарів з медицини невідкладних станів (консультантів консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) завідувачем відділу, лікарем з медицини невідкладних станів консультативно-інформаційного відділу [PERSON] були виявлені недоліки в роботі лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] (стаж роботи 31 рік, кваліфікаційна категорія - лікар спеціаліст), а саме: 1) консультація 17 лютого 2021 року, початок запису о 15 год. 57 хв.- недостатній збір анамнезу при проведенні консультації, не надані рекомендації відповідно локальних протоколів; 2) консультація 19 лютого 2021 року, початок запису о 10 год. 23 хв. - недостатній збір анамнезу при проведенні консультації, ненадання рекомендацій, що подальшої тактики, а саме: звернення до сімейного лікаря, не надані рекомендації відповідно локальних протоколів; 3) консультація 22 лютого 2021 року, початок запису о 11 год. 56 хв. - недостатній збір анамнезу при проведенні консультації, не надані рекомендації відповідно локальних протоколів; Аналогічні випадки порушень лікар консультативно-інформаційного відділу [PERSON] допускала і раніше. В своїй пояснювальних записках лікар консультативно-інформаційного відділу [PERSON] вищезазначене не спростовує. У висновку зазначено, що за порушення п.п. 3.1. 3.2, 3.19 «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» та своїх посадових обов?язків, а саме: порушення п.п. 1.5, 2.2., 2.7., 2.20. «Посадової інструкції лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону)» лікарю з медицини невідкладних станів (консультанту) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] оголосити догану. Задля об?єктивності та неупередженості оцінки наданих [PERSON] консультацій (порад), аудіо-записи та відповідні стенограми прослуханих завідувачем відділу, лікарем з медицини невідкладних станів консультативно-інформаційного відділу - [PERSON] розмов, були передані для експертної оцінки у відділ експертизи якості надання медичної допомоги, епідеміології та інфекційного контролю (з інформацією про робоче місце лікаря - №349, але без прізвища лікаря). Старшими лікарями з медицини невідкладних станів відділу експертизи якості надання медичної допомоги, епідеміології та інфекційного контролю [PERSON] та [PERSON] було проведено експертну оцінку аудіо-записів та відповідних стенограм розмов [PERSON] з особами, які звертались за медичною консультацією, про результати якої зазначено в матеріалах Експертної оцінки від 25.02.2021р. аудіо-запису стенограми співробітника консультативно-інформаційного відділу (порада лікаря по телефону) (р.м. N? 349) за лютий 2021р.). Зокрема, під час вище зазначеної експертної оцінки встановлено: 17.02.2021р. [PERSON] надавала медичну консультацію (поради) особі, яка звернулась із скаргами на передчасну менструацію (через 2 тижні після закінчення), рясну. [PERSON] неповно зібраний анамнез: не з?ясовано - загальний стан (самопочуття); об?єм кровотечі (скільки прокладок змінено); яка температура тіла; який артеріальний тиск; пульс ; були чи ні подібні випадки раніше. [PERSON] надала пораду звернутися до гінеколога, але не наполягала на негайному зверненні. Не рекомендовано здійснити виклик бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги, для обстеження та подальшої госпіталізації, не зважаючи на наказ Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.11.2018р. №166 «Про затвердження клінічних протоколів надання екстреної медичної допомоги на догоспітальному етапі» та затвердженого цим наказом Клінічного протоколу екстреної медичної допомоги «Маткова кровотеча», а також копія Списку співробітників консультативно-інформаційного відділу (порада лікаря по телефону) Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, що ознайомилися з наказом Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва від 30 листопада 2018 року №166 «Про затвердження клінічних протоколів надання екстреної медичної допомоги на догоспітальному етапі» із особистим підписом [PERSON] про ознайомлення 19.02.2021р. [PERSON] надавала медичну консультацію (поради) особі, яка звернулась із скаргами на біль в горлі. [PERSON] неповно зібраний анамнез у жінки, яка вигодовує дитину грудьми (не з?ясовано: не уточнено наявність інших симптомів гострої респіраторної інфекції, наявність продромального періоду, що пацієнтка приймала до звернення до консультанта, щодо наявності алергічної реакції, чи зверталася вона за медичною допомогою, не з?ясовано температуру тіла). [PERSON] надала пораду - проводити теплові процедури (не з?ясувавши яка температура тіла у жінки), не надала рекомендацій щодо респіраторної гігієни, натомість порадила вживати масло какао, що є недоцільним (порада не рівня консультації лікаря-спеціаліста). Ефективність рослинних препаратів не є доведеною в якісно проведених наукових дослідженнях. Міністерство охорони здоров?я України рекомендує лікарям уникати призначення ліків без доведеної ефективності. Необґрунтоване призначення може бути небезпечним через виникнення побічних ефектів. Відповідач зазначає, що слід було рекомендувати тепле рясне пиття, звернення до сімейного лікаря для призначення планового симптоматичного лікування. Враховуючи, що пацієнтка годує дитину груддю, можливо було розглядати засоби місцевої дії, які не всмоктуються в кров та не потрапляють в грудне молоко. З рекомендаціями МОЗ України від 16.02.2018р. щодо лікування й профілактики ГРЗ: рекомендації лікарям та Списку співробітників консультативно-інформаційного відділу (1583) Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, які були ознайомлені з рекомендаціями МОЗ України [PERSON] ознайомлена, про що свідчить її особистий підпис; протоколом N? 19 «Локальний протокол надання медичної допомоги при гострій респіраторній інфекції та грипу» Локальних протоколів надання екстреної медичної допомоги на догоспітальнму етапі медичними працівниками Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, затверджених наказом від 30.05.2014p. N? 86 та Списку співробітників консультативно-інформаційного відділу (1583), що ознайомилися з Локальними протоколами надання екстреної медичної допомоги на догоспітальнму етапі медичними працівниками Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва [PERSON] ознайомлена, про що свідчить її особистий підпис 22.02.2021р. [PERSON] надавала медичну консультацію (поради) особі, яка звернулась із скаргами на біль (больовий синдром, 12 днів минуло після оперативного втручання з приводу тромбозу вен нижніх кінцівок) та запитанням щодо вибору знеболювального лікарського засобу. [PERSON] неповно зібраний анамнез: не з?ясовано які призначення вже зроблено хірургом; не з?ясовано яка температура тіла, де локалізований біль, характер болю, його іррадіацію, не з?ясовано наявність алергічної реакції на рекомендований лікарський засіб. Не було проведено об?єктивну оцінку інтенсивності больового синдрому по жодній зі світових шкал оцінки болю. Спираючись на інформацію, надану самою пацієнткою (біль робить неможливим засинання, німесіл та диклофенак не допомагають знизити біль до рівня, який би не зважав повсякденній діяльності), можна зробити висновок, що по візуально-аналоговій шкалі даний больовий синдром має 4-7 балів, що приблизно дорівнює 3-5 балів по шкалі СРОТ та вимагає комбінованої терапії (нестероїдні протизапальні засоби та ад?ювантна терапія). Якість збору анамнезу впливає на правильність надання подальших рекомендацій щодо лікування (правильного вибору лікарського засобу, його дозування, вирішення питання щодо необхідності госпіталізації та її терміновості, тощо). Недостатньо зібраний лікарем анамнез може становити ризик недостатнього або несвоєчасного розпізнання тромботичних ускладнень в післяопераційному періоді. Пацієнтка з таким вираженим больовим синдром на 12-й день після оперативного втручання тромбекстракції підлягає ургентній госпіталізації до відділення судинної хірургії бригадою ЕМД для дообстеження, купірування больового синдрому та виключення можливості повторного тромбозу. Отже консультант повинна була рекомендувати виклик бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги, або, у випадку відмови пацієнтки від госпіталізації, рекомендувати негайне самозвернення до судинного хірурга, який оперував пацієнтку. [PERSON] надала пораду - приймати пів пігулки дексалгіну, а у разі відсутності знеболювального ефекту - приймати другу половину пігулки (недостатнє дозування, враховуючи наявну інформацію про пацієнтку). Стосовно знеболення, з врахуванням ступінчатої схеми лікування больового синдрому Дексалгін є доцільним, однак пероральний шлях є недостатньо ефективним в даному випадку, а також доза в 12,5 мг (1\\2 таблетки) є вкрай недостатньою, слід починати терапію з повної дози 25 мг кожні 8 годин. Якщо було призначено дозу 12,5 мг, то слід було рекомендувати її повторне використання кожні 4-6 годин, відповідно до інструкції до даного лікарського засобу. Наказом Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.11.2018р. № 158 «Про стандартизацію роботи бригад екстреної (швидкої) медичної допомоги» затверджено ним Чек-листа «Больовий синдром», а також Список співробітників консультативно-інформаційного відділу (1583), що ознайомилися з чек-листами: Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, що ознайомилися з Чек-листами «Анафілаксія», «Нестабільна брадикардія», «Зупинка серця - асистолія/реа», «Зупинка серця - ФШ/ШТ», «Невдала інтубація», «Кровотеча», «Гіпотонія», «Гіпоксія», «Нестабільна тахікардія», «Гіпертермія. Гіпертермічний синдром», «Кома неясної етіології», «Больовий синдром», «Уникнення та залагодження конфліктних ситуацій на виклику», «Контрольний список для перевірки стану пацієнта з підозрою на інсульт», «Контрольний список диференційної діагностики, тактики, психопатоподібних синдромів при соматичних, наркологічних, психіатричних захворюваннях і станах», що викладені у наказі Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва від 06 листопада 2018 року № 158 «Про стандартизацію роботи бригад екстреної (швидкої) медичної допомоги» із особистим підписом [PERSON] про ознайомлення. Неналежне виконання своїх посадових обов?язків та правил внутрішнього трудового розпорядку [PERSON] допускала раніше, що підтверджується копією наказу від 16.06.2019р. №28-д «Про дисциплінарне стягнення лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (порада лікаря по телефону) [PERSON] ») [PERSON] стверджує, що з Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників Центру експертної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва. З Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, (які є Додатком 1 до Колективного договору на 2014 - 2017 роки, не переглядались сторонами, наразі зазначений колективний договір та додатки до нього продовжують свою дію до того часу, поки сторони не укладуть новий) [PERSON] було ознайомлено під особистий підпис 06.12.2014р., а також повторно: 02.02.2015 р., 10.01.2017р., 05.12.2019р. Отже, твердження [PERSON] про те, що з Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників Центру експертної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва вона ознайомлена не була, не відповідають дійсності. З Посадовою інструкцією лікаря з медицини невідкладних станів (консультанта) консультативно-інформаційного відділу (поради лікаря по телефону) [PERSON] була ознайомлена 17.02.2021р. про що свідчить її особистий підпис на останньому у аркуші зазначеної інструкції. До застосування дисциплінарного стягнення Комунальне некомерційне підприємство «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України, 25.02.2021р. відібрало у [PERSON] письмові пояснення. Дисциплінарне стягнення оголошено Наказом №12-д Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який видано 05.03.2021р. з дотриманням вимог ст. 148 КЗпП України щодо строку для застосування дисциплінарного стягнення - не пізніше одного місяця з дня (25.02.2021р.) його виявлення. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України Наказ №12-д Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) був підписаний [PERSON] , який на той час обіймав посаду директора нашого закладу охорони здоров?я і відповідно до п.п. 4.5.12 Статуту підприємства - мав право вживати заходів заохочення працівників та накладати на працівників дисциплінарні стягнення відповідно до законодавства України. (Додаються копії наказів: від 03.02.2020 №l «Про директора комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» та від 08.10.2021р. №445 «Про особовий склад» щодо виключення зі списків працівників КНП «Центр ЕМД та МК [PERSON] , директора 3 03.10.2021р. в зв?язку зі смертю). Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.\\ Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Статтею 140 КЗпП України передбачено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. У ст. 141 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Таким чином, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, Правил внутрішнього трудового розпорядку, статутів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливо застосування положень ст.147 КЗпП України, згідно з якою за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. За змістом цієї норми догана - це дисциплінарне стягнення, яке може бути застосоване до працівника саме за порушення трудової дисципліни. Згідно зі ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й дисциплінарні стягнення. Відповідно до ст.148 КзПП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Крім того, при притягненні працівника до даного виду відповідальності адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» (зі змінами та доповненнями) зазначено, що судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147,148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. За змістом роз`яснення, наданого у пункті 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 24 січня 2019 року по справі № 515/1087/17. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Отже, дисциплінарне стягнення винесеним в законний спосіб з дотриманням Відповідачем строків і порядку застосування дисциплінарних стягнень, визначених статтями 147-149 К3пП України, а вимоги Позивачки - такими, що не підлягають задоволенню. Щодо судових витрат, суд дійшов наступних висновків. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захистити себе у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки в задоволенні позовних вимог було відмовлено, понесені позивачем судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Outcome: dismissed