Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-12 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін: [PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить відповідно до змінених позовних вимог встановити факт родинних відносин, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , являється її батьком. Окрім цього, просить постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном на 1 місяць. Свою позивну заяву мотивує тим, що її батьки [PERSON] та [PERSON] проживали разом у своєму будинковолодінні по [ADDRESS] , яке належало її батьку на праві власності. На випадок своєї смерті батько [PERSON] зробив заповіт, яким заповідав усе своє майно їй. Так, 17.10.2012 помирає її батько, провівши його похорони, її мати [PERSON] залишається проживати одна у вищевказаному будинковолодінні. 03.04.2020\~помирає її\~мати,\~відповідачка по\~справі її\~рідна сестра\~провела похорони\~матері,\~а її\~на похоронах\~не було,\~бо в\~той час\~вона знаходилась\~за межами\~України ще\~з 2019\~року і\~приїхати на\~похорон не\~змогла через\~початок у\~світі пандемії\~COVID-19,\~яка триває\~по даний\~час.\~Ніхто з\~родичів на\~спадщину не\~претендував,\~так як\~знали,\~що є\~на неї\~заповіт,\~і спадщину\~мала приймати\~вона.\~Тому вирішила\~все ж\~таки її\~прийняти і\~06.06.2022\~приїхала в\~Україну і\~звернулася з\~відповідними документами\~до нотаріуса\~зі заявою\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~законом після\~смерті матері\~ [PERSON] \~на будинковолодіння\~ [ADDRESS] ,\~так як\~всю спадщину\~батька прийняла\~мати.\~Проте нотаріусом\~після їх\~вивчення була\~винесена постанова\~від 23.06.2022\~про відмову\~у вчиненні\~нотаріальних дій,\~оскільки в\~правовстановлюючому документі\~ свідоцтві\~про право\~приватної власності\~на будинковолодіння\~власником вказаний\~« [PERSON] »,\~що не\~відповідає його\~імені у\~свідоцтві про\~її народження\~« [PERSON] », де не збігаються букви «п» та «ф», а також пропущений строк для прийняття спадщини, оскільки з матір`ю ніхто з родичів не проживав. Так як батьки як подружжя проживали в шлюбі з 1958 року кожен до дня своєї смерті в одному будинковолодінні, то після смерті спадкодавця [PERSON] у 2012 році його дружина [PERSON] прийняла все його майно згідно з вимогами ст. 1268 ЦК України. Тому вона як спадкоємець першої черги має право на прийняття спадщини, але пропустила строк її прийняття з поважних причини, так як в період з часу відкриття спадщини, а це день смерті спадкодавця матері [PERSON] 03.04.2020, знаходилась за межами України безвиїздно аж до 06.06.2022, що підтверджується відмітками прикордонної служби в її закордонному паспорті. Також швидше приїхати у 6-ти місячний строк з часу смерті матері не змогла, так як у березні 2020 року почалася у світі пандемія COVID-19, яка триває ще по даний час, а з 24.02.2022 почалася війна, а тому також було небезпечно повертатися в Україну, що в сукупності вищенаведених обставин є поважними причинами у пропуску строку прийняття спадщини. Згідно зі заявою про зміну предмету позову представник позивачки вказує про те, що встановлення факту, що має юридичне значення породжує для останньої правові наслідки прийняття спадщини, так як у свідоцтві про право власності на домоволодіння від 17.01.1977 власником спадкового майна вказаний « [PERSON] », а у свідоцтві про народження позивачки у графі батько вказаний « [PERSON] », а матір`ю « [PERSON] ». В цих документах не збігаються в імені батька букви «п» та «ф». Такі розбіжності можна усунути, встановивши їх родинні відносини з інших документів. Також позивачкою був пропущений строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , який вважає пропущений з поважних причин, наведених у позові, а тому він підлягає поновленню з визначенням додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідачка подала до суду заяву, в якій зазначила, що змінені позовні вимоги визнає повністю і підтверджує, що [PERSON] , який помер [INFO] , це був їхній рідний батько, який постійно проживав з матір`ю [PERSON] . Щодо пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті матері, то вона дійсно перебувала на час смерті останньої за кордоном. Слухання справи просить проводити без її участі. Представник позивачки адвокат Кобзан Р.М. подав до суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задоволити. Розгляд справи просить проводити без його участі та участі позивачки. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 29.07.2022 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження, встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позов. 08.09.2022 представник позивачки адвокат Кобзан Р.М. подав заяву про зміну предмету позову. 12.09.2022 відповідачка подала до суду заяву про визнання позову та розгляд справи за її відсутності. 29.09.2022 представник позивачки адвокат Кобзан Р.М. подав до суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задоволити. Розгляд справи просить проводити без його участі та участі позивачки. Частиною 1 статті 206\~ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з ч. 3 ст.\~200\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України). Враховуючи, що відповідачка позов визнала, визнання нею позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачки та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову. Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку. Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: [INFO] помер [PERSON] , а [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про смерть серії [NUMBER] від 17.10.2012 та № [NUMBER] від 03.04.2020 (а.с. 16, 18). Сторони по справі є рідними сестрами батьками яких є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] від 16.11.1959, серії [NUMBER] від 30.11.1962, повторним свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 11.06.2022, згідно з яким позивачка після одруження змінила прізвище зі « [PERSON] » на « [PERSON] », та свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 12.09.1981, відповідно до якого відповідачка після одруження змінила прізвище зі « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 6-7, 10-11) Відповідно до довідки Управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської ради від 27.06.2022 встановлено, що станом на 17.10.2012 за адресою [ADDRESS] , були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 13). Згідно зі свідоцтвом про право власності на жилий будинок від 17.01.1977 жилий будинок з приналежними до нього будівлями та спорудами, що розташований в [ADDRESS] , на праві особистої власності належить [PERSON] (а.с. 15). Відповідно до заповіту від 21.08.2020, який посвідчений приватним нотаріусом Курищуком І.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3169, [PERSON] усе майно, що буде належати йому на день його смерті, де б воно не знаходилось, і з чого б не складалось, а також усе те, на що за законом буде мати право, він заповів позивачці [PERSON] (а.с. 14). Згідно з довідкою Управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської ради від 27.06.2022 встановлено, що станом на 03.04.2020 за адресою [ADDRESS] , була зареєстрована [PERSON] (а.с. 17). Постановою від\~23.06.2022\~приватним нотаріусом\~Курищуком І.В.\~відмовлено позивачці\~ [PERSON] \~у вчиненні\~нотаріальних дій,\~оскільки в\~правовстановлюючому документі\~ свідоцтві\~про право\~приватної власності\~на будинковолодіння\~власником вказаний\~« [PERSON] »,\~що не\~відповідає його\~імені у\~свідоцтві про\~народження [PERSON] ,\~у якому\~її батьком\~вказаний « [PERSON] », а також нею пропущений строк для прийняття спадщини, оскільки з матір`ю ніхто з родичів не проживав (а.с. 21). Відповідно до відміток прикордонної служби у закордонному паспорті [PERSON] остання перебувала за межами України з 08.08.2019 по 06.06.2022 (а.с. 25). Згідно з архівною довідою № 03-03/99 від 23.06.2022 розроблений в 1998 році госпрозрахунковою земельною групою житловий будинок [PERSON] знаходиться за адресою [ADDRESS] ) (а.с. 38). На спадковий будинок за адресою [ADDRESS] виготовлений технічний паспорт від 27.06.2022 (а.с. 34-37), а його інвертатизаційна вартість станом на 27.06.2022 становить 98613,00,00 грн., що підтверджується довідкою від 27.06.2022 № 3992, виданою ФОП [PERSON] (а.с. 39) Таким чином між сторонами виник спір з приводу встановлення факту родинних відносин між позивачкою та її батьком, та з приводу поважності причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті її матері. Оцінка суду: дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Статтею 2\~ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Щодо позовної вимоги про встановлення факту родинних відносин. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Із роз`яснень постанови\~ВСУ №\~5\~від 31.03.1995\~року із\~послідуючими змінами\~та доповненнями\~слідує,\~що у\~разі коли\~юридичні факти\~пов`язані із\~вирішенням спору\~про право,\~то такі\~спори вирішуються\~у позовному\~провадженні на\~загальних підставах Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Судом встановлено, що позивачка позбавлена можливості реалізувати своє право на спадкування за законом у зв`язку з розбіжністю у написанні ім`я її батька, а зокрема, у свідоцтві про її народження ім`я її батька вказано, як « [PERSON] », а у свідоцтві про право власності на жилий будинок від 17.01.1977 та інших документах ім`я останнього зазначено, як « [PERSON] ». Таким чином встановлення факту родинних відносин між позивачкою та її батьком безпосередньо породжує для неї юридичні наслідки, оскільки дасть їй змогу оформити свої права на спадщину за законом після смерті матері. Відповідно до ст. 229 ЦПК України, суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті, показаннями свідків оглянути речові докази. Отже, в ході судового розгляду на основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, суд дійшов висновку, що факт родинних відносин, а саме той факт, що померлий [PERSON] є батьком позивачки знайшло своє підтвердження. Тому з огляду на викладене, зважаючи на те, що позивачка немає іншої можливості, крім в судовому порядку, встановити факт родинних відносин, суд вважає, що вказана позовна вимога підлягає задоволенню, оскільки вона законна, обґрунтована та доказово підтверджена письмовими доказами. Щодо позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У відповідності до ст.ст.\~1269, 1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини. Статтею 1272\~ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови "Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування"\~№7\~від 30\~травня 2008\~року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій. Поважними є такі причини пропуску строку: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо. При зверненні позивачки до приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину також у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується постановою приватного нотаріуса Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважної причини, а саме: остання на момент смерті матері перебувала за межами України та, враховуючи початок пандемії COVID-19, не могла повернутися у шестимісячний термін для прийняття спадщини. При цьому [PERSON] повернулася на Україну 06.06.2022 і 23.06.2022 звернулася до приватного нотаріуса зі заявою про прийняття спадщини після смерті матері. За таких обставин, суд, враховуючи визнання позову відповідачкою, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, та надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу. На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296, ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81, 206 ЦПК України,\~

Outcome: approved