Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-07 00:00:00

Керівник Західної окружної прокуратури м.Дніпра Риженко О. звернувся до суду в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок знищення дерев у сумі 62519,16 гривень. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що у провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебувала кримінальна справа №205/5520/21 відносно [PERSON] за ч.1 ст.246 КК України за фактом незаконної вирубки дерев у лісових насадженнях. Вироком Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22.02.2022 року визнано винуватим [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України. При цьому, як встановлено вироком суду, діями засудженого, що виразилися у незаконній порубці дерев у лісових насадженнях на території Новокодацького лісництва ДП «Дніпровське лісове господарство», заподіяно матеріальну шкоду лісовим запасам України на загальну суму 62519,36 гривень. Питання щодо стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди в сумі 62519,36 гривень не вирішено. Вирок набрав чинності 25.03.2022 року, у зв`язку з чим просить позов задовольнити. Ухвалою суду від 27.06.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Прокурор Західної\~окружної прокуратури\~м.Дніпра\~Єрьоменко К.В.\~в судове\~засідання не\~з`явилась,\~надала суду\~заяву про\~розгляд справи\~у її\~відсутність,\~позовні вимоги\~підтримала у\~повному обсязі,\~просить їх\~задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, неодноразово, належним чином був повідомлений про день час і місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, відзиву, заяв, заперечень до суду не надав, у зв`язку з чим, враховуючи, що представник позивача не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, доходить висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Прокурор звернувся до суду з даним позовом та на підставі ст.131-1 Конституції України, функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, покладається на органи прокуратури. Частиною 4 статті 4 ЦПК України передбачено право осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Право прокурора на звернення до суду у визначених законом випадках та участь у розгляді справ судом справ за його позовами передбачено ч.3 ст.56 ЦПК України. Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. З огляду на вказане, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави». З доданих до позовної заяви матеріалів вбачається, що Західною окружною прокуратурою м.Дніпра 12.05.2022 року було скеровано лист № 04/51-1420ВИХ-22 до Дніпровського міського голови про самовільну порубку [PERSON] дерев у лісових насадженнях, чим завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 62519,36 гривень (а.с.20-21). У вказаному листі керівник окружної прокуратури просить повідомити про вжиття органом місцевого самоврядування заходів до відшкодування завданої вказаної шкоди, зокрема її стягнення у судовому порядку та про вжиття заходів цивільно-правового порядку. В разі відсутності можливості пред`явлення позовних вимог повідомити реквізити казначейських рахунків для можливого зарахування грошових коштів. Дніпровська міська рада листом від 15.06.2022 року №7/11-936 повідомила Західну окружну прокуратуру м. Дніпра про те, що заходи до відшкодування шкоди не застосовувались та надала реквізити казначейських рахунків. Також, Західною окружною прокуратурою м. Дніпра 12.05.2022 року було скеровано лист № 04/51-1419ВИХ-22 до ГУДКСУ у Дніпропетровській області про самовільну порубку [PERSON] дерев у лісових насадженнях, чим завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 62519,36 гривень (а.с.24-25). ГУДКСУ у Дніпропетровській області листом від 25.05.2022 року №04-10-10/5951 повідомило Західну окружну прокуратуру м. Дніпра про те, що заходи до відшкодування шкоди не застосовувались та надала реквізити казначейських рахунків (а.с.26-27). Також, Західною окружною прокуратурою м. Дніпра 12.05.2022 року було скеровано лист № 04/51-1418ВИХ-22 до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Придніпровська та Кіровоградська області) про самовільну порубку [PERSON] дерев у лісових насадженнях, чим завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 62519,36 гривень (а.с.28-30). Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Придніпровська та Кіровоградська області) листом від 25.05.2022 року №5-2253-42 повідомила Західну окружну прокуратуру м. Дніпра про те, що заходи до відшкодування шкоди не застосовувались (а.с.31). В подальшому Західна окружна прокуратура м. Дніпра направила на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Придніпровська та Кіровоградська області) листи від 16.06.2022 року №04/51-1815ВИХ-22 та №04/51-1816ВИХ-22, про те, що в їх інтересах подається позовна заява до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок знищення дерев у сумі 62519,36 гривень. Враховуючи вищезазначене, суд вважає правомірними дії прокуратури щодо представництва інтересів держави в особі Дніпровської міської ради, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки дерев. Судом встановлено, що вироком Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22.02.2022 року у справі №205/5520/21, провадження 1-кп/205/22/22, який набрав законної сили 25.03.2022 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та призначено йому покарання у виді обмеження волі строком на два роки; на підставі ст. ст. 75, 76 КК України [PERSON] звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю два роки (а.с.16-18). Судом у вироку визнано доведеним, що [PERSON] вчинив незаконну порубку дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду. Так, 23 червня 2021 року близько 06.00 год. (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено) [PERSON] прибув на територію кварталу 50 виділу 8 Новокодацького лісництва ДП «Дніпропетровський лісгосп», та діючи з особистих мотивів, з метою незаконної порубки деревини для використання її в побутових потребах, взявши заздалегідь підготовлене приладдя для порубки, а саме бензопилу «Somax», діючи протиправно, в порушення вимог Лісового кодексу України, Санітарних правил у лісах України, затверджених постановами Кабінету Міністрів України № 555 від 27.07.1995, № 449 від 23.04.1996, № 724 від 12.05.2007, № 761 від 23.05.2007 і № 655 від 23.07.2008, не маючи відповідного дозволу (лісорубного квитка або ордеру), знаходячись на території указаного лісництва, за допомогою заздалегідь підготовленого приладдя, а саме бензопили в зборі з корпусом чорного кольору, лижею та ціпком з написом на корпусі «Ботах», умисно спиляв, тобто відділив від кореня до припинення ступеню росту: п`ять дерев акації з діаметром пеньку 25 см, 50 см, 53 см, 45 см. 37 см. відповідно. Своїми протиправними діями, що виразилися у незаконній порубці дерев у лісах, [PERSON] заподіяв матеріальну шкоду ДП «Дніпропетровське лісове господарство» на загальну суму 62519 грн. 36 коп. грн. При цьому\~допитаний в\~судовому засіданні\~під час\~розгляду кримінального\~провадження [PERSON] свою вину у пред`явленому йому обвинуваченні визнав у повному обсязі, заявив про розкаяння та осуд своїх дій, повністю підтвердив обставини, викладені в обвинувальному акті. Вирок суду [PERSON] не оскаржував. Зазначений розмір заподіяної шкоди підтверджується Розрахунком шкоди заподіяної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту Дніпровського лісгоспу від 23.06.2021 року, проведеним відповідно до постанови КМУ № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с.19). Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанова суду, лише в питанні чи мале місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ч. 4 ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За змістом ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до положень п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільських, селищних) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Враховуючи вищевикладені норми права, приймаючи до уваги, що вина [PERSON] в завданні майнової шкоди внаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком суду, який набрав законної сили, а розмір такої шкоди розраховано відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», при цьому заподіяна відповідачем шкода у розмірі 62519,36 гривень у добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов всиновку, що така шкода підлягає стягненню з [PERSON] на користь територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судові витрати по справі у вигляді судового збору. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 2481 гривень, що згідно до п. 2 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» відповідає сумі судового збору, яка має бути сплачена юридичною особою, яка подала до суду дану позовну заяву.

Outcome: approved