Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-04 00:00:00

У жовтні 2021 року до суду надійшла позов АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «ХАРКІВГАЗ» до [PERSON] «Про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості», що був зареєстрований за вхідним № 5432/21-вх. Зазначена позовна заява зареєстрована із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/973/21 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, в день реєстрації передана на розгляд головуючого судді Мащенко С. В. (а. с. 19). Ухвалою, постановленою 28.10.2021 року Нововодолазьким районним судом Харківської області у складі судді Мащенко С. В., позовну заву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрито провадження у справі (а. с. 25 29). На обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що відповідач є споживачем природного газу за місцем свого проживання, а саме за адресом: [ADDRESS] ,- та протягом 1997 2008 років використовував його для побутових потреб. В 2008 році газопостачання до домоволодіння [PERSON] було припинено шляхом встановлення інвентарної заглушки на ввідному газопроводі, що засвідчено актом про відключення газоспоживаючих приладів від 14.05.2008 року. 30.12.2020 року до аварійно-диспетчерської служби Нововодолазької дільниці Зміївського відділення АТ «Харківгаз» надійшла заявка з причин витоку газу по [ADDRESS] . При проведенні земляних робіт на предмет перевірки витоку газу на ділянці газопроводу, за вищезазначеною адресою, було виявлено несанкціонований прихований газопровід діаметром приблизно 15 мм, який приєднаний до будинку, що розташований за адресом: [ADDRESS] . Несанкціонований газопровід було під`єднано за допомогою штуцера до вуличного газопроводу з подальшим підключенням до газового обладнання УГОП-16, ПГ-4, ПГ-2. «Газові прилади підключені за допомогою гумового шлангу». На виконання вимог глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, 30.12.2020 року було складено акт про порушення № КН 003105 в присутності несанкціонованого споживача [PERSON] , який відмовився від його підпису, що зафіксовано за допомогою відео зйомки. Крім того, про відмову від підписання акту робиться помітка в двох екземплярах акту, один з яких надсилається несанкціонованому споживачу рекомендованим поштовим відправленням протягом п`яти робочих днів з дня складання такого акту. Акт № КН 003105 від 30.12.2020 року та первинну документацію щодо виявленого порушення було розглянуто на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на яке споживач не з`явився, хоча був повідомлений про місце та час проведення комісії. За результатами розгляду акту про порушення № КН 003105 прийнято рішення про задоволення вказаного акту та проведення донарахування [PERSON] не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу за період з 30.11.2018 року по 29.12.2020 року. Донарахований об`єм не облікованого природного газу [PERSON] розраховано за граничними об`ємами споживання природного газу населенню, з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 30.12.2018 по 29.12.2020 року, та складає 123141,22 гривень, що відображено в акті - розрахунку. При проведенні розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу за граничними об`ємами споживання враховано наступні параметри: опалювальна площа домоволодіння 93,0 м2, норма споживання газу на опалення - 11 м3, протягом опалювального періоду та 11 м3*30% протягом міжопалювального періоду, норма споживання газу для приготування їжі та підігріву води з урахуванням плити газової на одну особу - 18,3 м3. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом цього періоду, що передбачено пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем. Просили стягнути з відповідача вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 123141,22 гривень та судові витрати (а. с. 1 3). Представник позивача Ляшко О. Ю., що діє на підставі довіреності № Др-202-1220 від 28.12.2020 року, виданої головою правління Новицьким Д. В., у підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, однак надала заяву, зареєстровану за вхідним № 83/22-вх від 11.01.2022 року про розгляд справи за їх відсутності та просила позов задовольнити (а. с. 39). Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак надав заяву, зареєстровану за вхідним № 83/22 від 11.01.2022 року, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі (а. с. 37). Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно з частиною 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, на підставі частини 3 статті 211 наведеного вище кодифікованого акту особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторін свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання сторонами особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави. Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо. При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів. Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом. Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебувала на розгляді належного суду. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно з частиною 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. У відповідності до припису частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 цивільного процесуального кодифікованого закону України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Одночасно із цим, згідно з частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Розв`язуючи питання щодо можливості ухвалення рішення суду за наслідками підготовчого провадження, суд ураховує, що частинами 3 і 4 статті 200 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього кодексу. Також частиною 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відтак, аналіз наведених норм права дає можливість зробити висновок про те, що на підготовчому судовому засіданні можливе ухвалення рішення суду, яким позов задовольняється тільки у повному обсязі. Задоволення позову часткового під час підготовчого провадження діючим цивільним процесуальним законодавством не передбачене. Оскільки позовні вимоги АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «ХАРКІВГАЗ» відповідають чинному законодавству України та визнані відповідачем [PERSON] у повному обсязі й таке їх визнання не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, тому суд вбачає за можливе прийняти визнання позову відповідачем й доходить до висновку про необхідність ухвалення рішення за суттю позовних вимог. Відтак, в ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Згідно з актом на пуск газу від 04.12.1997 року, за адресом: [ADDRESS] , [PERSON] було проведено газ, з включенням до мережі газових приладів: КСТ-16, АБГ-20, ПГ-4 (а. с. 6). Відповідно до акту про відключення газоспоживаючих приладів, складеного 14.05.2008 року за № 169 в присутності власника [PERSON] , убачається припинення газопостачання за адресом: [ADDRESS] , шляхом зняття стояка та опломбування глушки пломбою за № 2, показання лічильника 46735 м3 (а. с. 7). Як убачається із заявки від 30.12.2020 року під № 153, о 14 годині 35 хвилин було отримано повідомлення про запах газу на [ADDRESS] , та було направлено слюсарів [PERSON] , [PERSON] , якими при обстеженні виявлено витік газу в наслідок несанкціонованого втручання в розподільчий газопровід низького тиску. Виток газу усунуто шляхом механічного від`єднання несанкціонованого газопроводу від системи газопостачання. Перевірено водомильним розчином та прибором «Варта» № 531580 - виток газу усунутий (а. с. 8). З акту про порушення № КН 003105 від 30.12.2020 року убачається, що він був складений за фактом виявленого правопорушення, відповідно до Кодексу газорозподільних систем в присутності споживача [PERSON] в двох екземплярах та засвідчений підписами працівників АТ «Харківгаз», які здійснювали перевірку газопроводу - вводу, однак споживач від підпису відмовився, що підтверджено відеозаписом (а. с. 9). Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення АТ «Харківгаз» № КН 003105 від 23.02.2021 року, акт про порушення № КН 003105 від 30.12.2020 року визнано таким, що відповідає вимогам Кодексу газорозподільних систем; прийнято рішення про проведення донарахування об`ємів не облікованого природного газу за період з 30.12.2018 року по 29.12.2020 року за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз», які діяли у той період в сумі 123141,22 гривень; а також приведення газопроводу у відповідність до виконавчо-технічної документації з виносом вузла обліку за межі території споживача (а. с. 10). Як убачається з акту-розрахунку від 23.02.2021 року сума вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу згідно з актом про порушення споживача [PERSON] складає 123141,22 гривень. За період з 30.12.2018 року по 29.12.2020 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 16421,10 м3, при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 0,00 м3 (а. с. 11). 23.02.2021 року АТ «Харківгаз» складено рахунок на оплату вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу до споживача [PERSON] на суму 123141,22 гривень (а. с. 12). 05.03.2021 року на адресу відповідача [PERSON] позивачем надіслано претензія, протокол засідання комісії, акт розрахунок та рахунок на оплату, в якому запропоновано сплатити вартість не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на суму 123141,22 гривень (а. с. 13). З розрахунку не облікованого об`єму природного газу за наявності несанкціонованого газопроводу, завданого споживачем [PERSON] (особовий рахунок № [NUMBER] ), за адресом: [ADDRESS] ,- за період з 30.12.2018 року по 29.12.2020 року убачається обчислення об`єму споживання природного газу за граничними нормами в розмірі 16421,10 м3 на суму 123141,22 гривень (а. с. 14 15). Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, 15.02.2021 року [PERSON] вручене поштове відправлення від Зміївського відділення «Оператор газорозподільної системи Харківгаз» (а. с. 16). Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється положеннями Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕ КП від 30.09.09.2015 року № 2494, та нормами чинного Цивільного кодексу України № 435-ІV від 16.01.2003 року (із змінами та доповненнями). Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних\~систем, несанкціонований газопровід самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). Несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу. Несанкціонований відбір природного газу відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. Самовільне під`єднання під`єднання несанкціонованого газопроводу та/або газових приладів чи пристроїв до газорозподільної системи, внутрішньобудинкової системи газопостачання або газових мереж внутрішнього газопостачання об`єкта споживача з порушенням встановленої законодавством процедури. Згідно з положеннями глави 5 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача несанкціонованого газопроводу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення (додаток 11 до цього Кодексу). Акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Споживач (несанкціонований споживач) та представники оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акту про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Як убачається з пункту 1 глави 2 розділу ХІ зазначеного кодексу до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: - наявність несанкціонованого газопроводу; - несанкціоноване відновлення газоспоживання; - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); - несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; - несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); - використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопровіду проведеного шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Згідно з положеннями частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно із зазначеною нормою права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача про стягнення з [PERSON] вартості донарахованого об`єму природного газу (збитків) у розмірі 123141,22 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов, суд вважає за необхідне вирішити згідно з підпунктом 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно із абзацом 1 частини 1 статті 3 вказаного вище нормативно-правового акту, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством України. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «ХАРКІВГАЗ» звернулось до суду у 2021 році. Відповідно до приписів абзацу 3 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» № 1082-ІХ від 15.12.2020 року (із змінами та доповненнями) з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб встановлений в сумі 2270 гривень. На виконання вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви АТ «ОПЕРАТОР\~ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ\~«ХАРКІВГАЗ» додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2270,00 гривень (а. с. 5). Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «ХАРКІВГАЗ» та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «ХАРКІВГАЗ» суму вартості донарахованого об`єму природного газу (збитків) в розмірі 123141,99 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2270,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved