Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-05 00:00:00

17 лютого 2022 року позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила те, що рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року у справі № 183/1625/16 стягнуто аліменти з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частки з усіх видів заробітку (доходу), щомісяця, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 22 березня 2016 року і до досягнення дитиною повноліття. Такий розмір стягуваних аліментів був обумовлений тим, що на утриманні [PERSON] перебувала неповнолітня донька від попереднього шлюбу [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що з часу припинення шлюбно-сімейних відносин та по теперішній час їх неповнолітня з відповідачем дочка продовжує проживати з нею та фактично перебуває на її повному утриманні. Наразі обставини змінилися таким чином, що донька відповідача від попереднього шлюбу [PERSON] досягла повноліття, а отже у відповідача припинилися обов`язки щодо її утримання. Інших утриманців відповідач на даний час не має. Таким чином, позивач просить збільшити розмір аліментів, які стягуються з відповідача на її користь на утримання їх малолітньої дочки. Ухвалою судді від 11 квітня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 13 квітня 2022 року витребувано докази копію актового запису про народження [PERSON] , яка народилась [INFO] . Докази отримано 31 серпня 2022 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, 06 вересня 2022 року від представника позивача адвоката Пташинського О.А. надійшла заява, в якій останній просить цивільну справу розглянути у судовому засіданні без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності, відзив на позов не подавав, а тому, у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд, з погодження позивача, провів заочний розгляд справи. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, на підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку. Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі /а.с.9/, який заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2021 року розірвано /а.с.10-11/. Від шлюбу сторони мають малолітню дочку [PERSON] , [INFO] /а.с.12/. Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року, яке набрало законної сили 05 травня 2016 року, позов [PERSON] задоволено. Стягнуто з [PERSON] , на користь [PERSON] , аліменти на утримання малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частки з усіх видів заробітку (доходу), щомісяця, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 22 березня 2016 року і до досягнення дитиною повноліття /а.с.15/. При визначенні розміру аліментів судом враховано, що відповідач має на утриманні дочку від першого шлюбу Єлизавету і сплачує на її утримання аліменти в розмірі ј частини заробітку. Так, з запису акта про народження №208 від 20 травня 2003 року, вбачається, що відповідач [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] /а.с.35/. Згідно з довідкою № 802 від 10 вересня 2021 року, виданою Миколаївським старостинським округом Губиниської селищної ради, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею за вказаною адресою зареєстрована, зокрема, дочка [PERSON] , 2012 року народження /а.с.14/. На підставі ст. 198 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги, якщо вони можуть таку матеріальну допомогу надавати. Відповідно ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом. Згідно з ч. 1 ст. 192 Сімейного кодексу України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно п. 23 Постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року № 3 Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» також зазначено, що відповідно до ст. 192 СК (2947-14) розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу (ч. 2 ст. 182 СК України). Згідно з частиною другою статті 27 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі №6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Судом встановлено, що з моменту ухвалення судового рішення про стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання їх малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , змінився в бік покращення матеріальний стан відповідача з огляду на те, що стягнення аліментів на утримання дочки відповідача [PERSON] , [INFO] , припинено у зв`язку з досягнення нею повнолітня, а саме з [INFO] . Наведене свідчить про наявність підстав, передбачених законом, для збільшення розміру аліментів, які стягуються з відповідача на користь позивача, в межах заявлених позивачем позовних вимог, тобто у розмірі 1/4 частки від всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, і до повноліття доньки. Такий розмір частки від усіх доходів відповідача буде відповідати інтересам дитини, враховуючи, що обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком, як матері, так і батька. При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами суд виходить із положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, де зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору за подання цього позову, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у сумі 992,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved