Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-18 00:00:00

У січні 2020 року [PERSON] звернулась до Кролевецького районного суду Сумської області з позовною заявою до Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради про скасування наказу про оголошення догани та стягнення матеріальної і моральної шкоди. Позовні вимоги [PERSON] мотивувала тим, що вона з 2001 року працює на посаді директора Опорного закладу «Кролевецький ліцей №3» Кролевецької міської ради (далі по тексту - ОЗ "Кролевецький ліцей №3").\~ Наказом начальника управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради №31-к від 03.10.2019 на позивача, на підставі доповідної записки заступника начальника Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради [PERSON] , накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани «за неналежне виконання своїх посадових обов`язків щодо раціонального формування мережі класів закладу». Позивач вважає вищевказаний наказ таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесений з особистих мотивів начальника Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради, всупереч вимог статей 147, 148 та 149 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України). Так, позивач вказує, що в доповідній записці [PERSON] , на якій, зокрема, не зазначена дата складання, вказано на порушення позивачем п. 3.20 посадової інструкції керівника закладу загальної середньої освіти у частині забезпечення раціонального використання бюджетних асигнувань. При цьому, розпорядником бюджетних коштів є міська рада і Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради, і саме останне забезпечує раціональне використання бюджетних асигнувань, а не ОЗ «Кролевецький ліцей №3». Позивач також вказала, що при формуванні мережі класів загальноосвітніх закладів Кролевецької об`єднаною територіальною громадою (далі по тексту - Кролевецька ОТГ) нею було надано пропозиції щодо збереження в ОЗ «Кролевецький ліцей №3» двох 11 класів. Такий підхід позивач вважала обґрунтованим, оскільки при об`єднанні двох класів в один стало б неможливим профільне навчання, що є обов`язковим для ліцею. Остаточне рішення було затверджене Розпорядженням Кролевецького міського голови «Про фактичну мережу закладів загальної освіти Кролевецької міської ради (об`єднаної територіальної громади) на 2019-2020 навчальний рік». Саме в ньому передбачено формування в ОЗ «Кролевецький ліцей №3» в 2019-2020 навчальному році двох 11 класів. Будь-яких порушень трудової дисципліни позивач вважає, що не допускала, а оголошення їй догани «за неналежне виконання своїх посадових обов`язків» не має законного підґрунтя і є наслідком неприязного відношення її безпосереднього керівництва. Крім того, позивач вважає, що наказ про оголошення догани від 03.10.2019 винесено відповідачем поза межами місячного строку притягнення до відповідальності, відповідно до вимог ст. 148 КЗпП України, зважаючи на те, що інформація з пропозицією про формування в ОЗ «Кролевецький ліцей №3» двох 11 класів була надана позивачем Управлінню освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради 12.08.2019. Також позивач зазначила, що керівництво Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради в порушення вимог ст. 149 КЗпП України не пропонувало їй надати письмові пояснення до застосування дисциплінарного стягнення, чим порушило порядок застосування дисциплінарних стягнень. Таким чином позивач вважає, що у відповідача були відсутні будь-які дані, що свідчили про порушення нею трудової дисципліни, а застосування до неї стягнення у вигляді догани виконане не на підставах та не у відповідності до вимог трудового законодавства, в зв`язку з чим спірний наказ №31-к від 03.10.2019 підлягає скасуванню як незаконний. Мотивуючи матеріальну шкоду позивач зазначила, що через застосоване дисциплінарне стягнення, вона не отримала в 2019 році гарантовану державою виплату педагогічним працівникам щорічної грошової винагороди в розмірі до одного посадового окладу. Крім того, позивач вказала, що порушення її прав та гарантій як працівника призвели до значної моральної шкоди, приниження гідності перед колегами та підлеглими, втрати впевненості в завтрашньому дні та побоюванні щодо незаконного звільнення з боку керівництва Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради, що призвело до необхідності прикладання нею додаткових зусиль по організації свого життя. Тому позивач вважає, що Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради повинне їй відшкодувати моральну та матеріальну шкоду в розмірі 50000 гривень. Ухвалою суду від 10.01.2020 відкрито провадження у справі. 27.01.2020 до суду надійшов відзив Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити у скасуванні наказу №31-К від 03.10.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» [PERSON] та відмовити у стягненні моральної та матеріальної шкоди у розмірі 50000 грн. Представник відповідача обґрунтовуючи відзив на позовну заяву вказав наступне. Так, відповідач вважає, що твердження позивача відносно пропуску терміну застосування дисціплінарного стягнення у вигляді догани є необґрунтованими, зважаючи на те, що дисциплінарне стягнення було застосовано протягом місяця з дня виявлення проступку. Підставою для притягнення позивача до дисціплінарної відповідальності є неналежне виконання посадових обов`язків, яке було встановлено у доповідній записці заступника начальника Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради «Про виявлення факту неналежного виконання обов`язків директором ОЗ «Кролевецький ліцей №3» щодо формування мережі класів на 2019-2020 навчальний рік. Дата реєстрації доповідної записки 05.09.2019 за номером 01-34/896 в Книзі реєстрації вхідної кореспонденції. В наслідок чого, наказ №31-к від 03.10.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» був оголошений у відповідності до ч. 1 ст. 148 КЗпП України - не пізніше одного місяця з дня виявлення проступку. Щодо тверджень позивача, що відповідач порушив порядок застосування дисциплінарного стягнення, відповідач зазначив, що починаючи з 05.09.2019 до позивача неодноразово звертались з проханням надати письмові пояснення щодо формування мережі класів опорного закладу, проте відповідач постійно відмовлялась. 03.10.2019 [PERSON] в присутності начальника Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради - Діброви Наталії Володимирівни, заступника начальника управління Павленко Лариси Володимирівни, юриста управління - [PERSON] було запропоновано надати письмові пояснення, проте відповідач черговий раз відмовилась надавати пояснення. На підставі цього, було складено акт «Про відмову [PERSON] надати пояснення щодо раціонального формування мережі класів» від 03.10.2019 за номером 01-33/1404 та зареєстровано в Книзі реєстрації вихідної кореспонденції за номером 01-33/1404. При цьому, відповідач зазначив, що відмова порушника трудової дисципліни надати письмове пояснення не є перешкодою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани, а оскільки [PERSON] відмовилась від проставлення підпису про ознайомлення з наказом №31-к, було складено Акт «Про відмову [PERSON] від проставлення підпису про ознайомлення з наказом №31-к» від 03.10.2019 та зареєстровано за номером 01- 33/1402 в Книзі реєстрації вихідної кореспонденції. Таким чином, відповідач вважає, що Наказ №31-к від 03.10.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» був оголошений у відповідності ч. 1 ст. 149 КЗпП України. Щодо тверджень позивача, що формулювання «за неналежне виконання посадових обов`язків» не має законних підстав відповідач зазначив, що згідно із загальними вимогами щодо трудових обов`язків, працівник зобов`язаний виконувати роботу, визначену трудовим договором, із підпорядкуванням внутрішньому трудовому розпорядку (ст. 21 КЗпП України), а також, як зазначено у ст. 139 цього Кодексу, він повинен: працювати чесно і сумлінно; своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця; додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці; дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Конкретні трудові обов`язки працівника закріплюються у посадовій інструкції, технічних правилах, положенні про дисципліну, наказах (розпорядженнях) роботодавця тощо, з якими працівника, якого приймають на роботу, мають ознайомити під підпис. Посадова інструкція з визначенням посадових (трудових) обов`язків [PERSON] затверджена начальником управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради 31.08.2018. Також, відповідач посилається на лист Мінсоцполітики від 24.05.2012 №81/06/187-12, в якому\~ наголошується, що «порушення трудової дисципліни визначається як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків». Таким чином, відповідач вважає, що винесення догани [PERSON] «за неналежне виконання своїх посадових обов`язків» було здійснено у відповідності до ст. 147 КЗпП України. Щодо тверджень позивача, що наказ №31-К від 03.10.2019 винесений не на законних підставах, а з особистих мотивів відповідача, останній зазначив, що всупереч п.11 «Порядку ведення обліку дітей шкільного віку та учнів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.09.2017 №684 та п. 5 ч. 3 Наказу №198-ОД від 14.06.2018 «Про ведення обліку дітей шкільного віку та учнів Кролевецької міської ради», позивач не повідомила про вибуття у період з червня 2019 року по серпень 2019 року 5 (п`яти) учнів 11 класу ОЗ «Кролевецький ліцей № 3» та не інформувала учнів, батьків та педагогічних працівників про можливі зміни у мережі класів та педагогічному навантаженню. Всупереч Протоколу №3 «Наради керівників закладів освіти Кролевецької міської ради» від 15.09.2019 про наповнюваність класів не менше 20 учнів, було сформовано на 01.09.2019 два класи: 11-А та 11-Б - загальною кількістю 27 чоловік. Внаслідок цього зросла середня вартість утримання одного учня, яка не забезпечує якість освіти, а спрямовуються на утримання приміщень, оплату праці та комунальних платежів, також оплату роботи вчителя (середній показник по школам - біля 190000,00 грн на заробітну плату вчителя на 1 (один) клас). Зменшення показників наповнюваності класів у закладах загальної середньої освіти впливає на розрахунок освітньої субвенції, яка виділяється в залежності від середньої наповнюваності класів. Таким чином, відповідач вважає, що позивач порушила п. 3.20 посадової інструкції керівника закладу загальної середньої освіти у частині забезпечення раціонального використання бюджетних асигнувань, що і стало підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани. 04.02.2020 до суду надійшла відповідь [PERSON] на відзив, в якій позивач вважає аргументи відповідача, наведені у відзиві, необґрунтованими і непереконливими, зважаючи на наступне. Зокрема позивач вказала, що інформація з пропозицією про формування в ОЗ «Кролевецький ліцей №3» двох 11 класів із загальною кількістю 28 учнів була надана нею управлінню 12.08.2019, тому вважає, що саме з цієї дати потрібно вести відлік одного місяця протягом якого може бути застосовано дисциплінарне стягнення, оскільки відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем не пізніше одного місяця з дня його виявлення, а не з дати реєстрації доповідної записки. А те, що [PERSON] про інформацію, надану 12.08.2019, дізналась лише через 24 дні, а саме 05.09.2019, то це свідчить про невиконання останньою своїх посадових обов`язків. При цьому, позивач вказала, що є незрозумілим те, коли саме на доповідній записці [PERSON] з`явилась дата 05.09.2019, оскільки в наданому позивачу 03.10.2019 екземплярі копії доповідної записки відсутні дата написання та дата реєстрації, що на думку позивача свідчить про фальсифікацію документа. Крім того, відповідач неправильно зазначає, стверджуючи, що до позивача неодноразово звертались з проханням надати письмові пояснення. Ці обставини не відповідають дійсності і ніяким документом факт такого звернення відповідач підтвердити не може, бо його не було. Також, позивач вказала, що в період з 02 до 05 вересня вона була викликана до [PERSON] , яка попросила розповісти про причини вибуття кожного учня. 05.09.2019 на засіданні тарифікаційної комісії обговорювалось питання створення одного або двох 11 класів. Адміністрацією ОЗ «Кролевецький ліцей №3» була обґрунтована недоцільність об`єднання двох класів, оскільки в 11-А профільним предметом є історія та українська мова, а в 11-Б - математика. Після чого, майже через місяць, 03.10.2019 на 9 годину позивач була викликана в Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради, але з іншого питання, а саме про попередження про зміну умов праці заступника директора ОЗ «Кролевецький ліцей №3». Від позивача вимагали погодитись із зменшенням на 0,5 ставки посади заступника директора і тому позивач вважає, що саме щоб покарати її за незговірливість, в питанні зменшення навантаження заступника директора, їй був пред`явлений наказ №31-к від 03.10.2019 про дисциплінарне стягнення у вигляді догани «за неналежне виконання своїх посадових обов`язків щодо раціонального формування мережі класів закладу». Також позивач вказала, що наказ вже був віддрукований і знаходився на столі у начальника, а акт про відмову надати пояснення щодо нераціонального формування мережі класів в присутності позивача не складався і його копія позивачу не надавалась. Після відмови поставити підпис про ознайомлення з наказом в присутності позивача був складений акт про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з наказом. Крім того, позивач вказала, що їй було відмовлено у наданні на руки наказу №31-к, акту про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з наказом №31-к та матеріалів про зменшення на 0,5 ставки навантаження заступника директора. В подальшому, в цей самий день 03.10.2019 близько 12 години позивача з уроку викликали [PERSON] та [PERSON] , що прибули ОЗ «Кролевецький ліцей №3» з наказом №31-к та актом про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з наказом № 31-к і матеріалами про зменшення на 0,5 ставки навантаження заступника директора, які пропонували\~ дати письмові пояснення щодо нераціонального формування мережі класів. Також, позивач зазначила, що це відбувалось через 3 години після оголошення наказу. 08.10.2019 (через 5 днів) позивачу зателефонувала [PERSON] з питанням, чи буде позивач надавати письмові пояснення щодо нераціонального формування мережі класів і отримала від позивача негативну відповідь. Позивач зазначила, що до моменту отримання відзиву на позовну заяву про існування акту про її відмову надати пояснення щодо нераціонального формування мережі класів їй нічого не було відомо і тому вважає, що цей документ було сфальсифіковано, про що додатково свідчить його реєстрація в книзі вихідної кореспонденції після акту про відмову від проставляння підпису про знайомлення з наказом №31-к під номером 01-33/1402. Позивач вважає свою діяльність такою, що відповідає вимогам статті 139 КЗпП України, а саме: працює чесно і сумлінно, про що свідчать результати роботи ОЗ "Кролевецький ліцей №3", своєчасно і точно виконує розпорядження власника або уповноваженого ним органу, зокрема, вчасно, 12.08.2019, на виконання телефонограми Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради від 02.08.2019 подала інформацію про мережу, де вже зазначені зміни в наповнюваності 11 класів; на засіданні тарифікаційної комісії 05.09.2019 аргументувала необхідність збереження двох 11 класів, і комісія з нею погодилась; виконала розпорядження Кролевецького міського голови №98 від 06.09.2019 і відкрила в ОЗ «Кролевецький ліцей №3» два 11 класи; додержується трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці; дбайливо ставиться до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Також, позивач зазначила, що згідно процедури керівник навчального закладу подає пропозиції щодо нормування мережі класів, потім Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради подає клопотання міському голові, остаточно мережа затверджується розпорядженням міського голови. В підтвердження своїх доводів позивач вказала, що була аналогічна ситуація при формуванні мережі класів на 2018-2019 навчальний рік і вона пропонувала відкрити три п`ятих класи, але Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради підготувало клопотання Кролевецькому міському голові про формування двох п`ятих класів і розпорядженням Кролевецького міського голови №135 від 07.09.2018 було затверджено два п`ятих класи. Позивач також зазначила, що [PERSON] стало відомо про кількість 27 учнів в 11 класах ОЗ "Кролевецький ліцей №3" - 05.09.2019 і управлінню освіти нічого не заважало підготувати клопотання Кролевецькому міському голові про формування одного 11 класу, адже розпорядження Кролевецького міського голови №98 ухвалено 16.09.2019. При цьому, 05.09.2019 начальник Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради Діброва Н.В. затвердила тарифікаційний список з двома 11 класами. Позивач звертає увагу суду на те, що саме відповідач прийняв рішення про формування двох 11 класів, і саме відповідач несе відповідальність за «неналежне виконання своїх посадових обов`язків щодо раціонального формування мережі класів», оскільки при підготовці розпорядження №98 управління освіти само подало клопотання про формування двох 11 класів і за логікою повинно саме собі оголосити догану. Звинувачення відповідача про неподання інформації не пізніше 15 числа позивач вважає неправдивим, зважаючи на те, що інформація була надана 12.08.2019. При цьому позивач також зазначила, що кількість учнів у класі визначає законодавство про освіту, а не нарада керівників закладів освіти, яка може носити лише рекомендаційний характер. Зокрема, законодавство передбачає в класі не менше 5 учнів і не більше 30. В 11 класах ОЗ «Кролевецький ліцей №3» ця норма дотримана. І навіть якщо прийняти до уваги рекомендацію наради щодо наповнюваності класів не менше 20 учнів, залишається питання, чому в інших школах Кролевецької ОТГ сформовані десяти та одинадцяти класи з кількістю учнів 6, 9, 13, 14. Пункт 3.20 посадової інструкції директора ОЗ «Кролевецький ліцей №3» носить загальний характер для випадку, коли в процесі реформи заклади освіти отримають фінансову незалежність, і директор буде розпорядником бюджетних коштів. На сьогодні, згідно із п.1.17 Статуту ОЗ «Кролевецький ліцей №3», фінансування опорного закладу та його філій здійснюється засновником через уповноважений орган, що є головним розпорядником бюджетних коштів. Отже, саме міська рада і Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради забезпечують раціональне використання бюджетних асигнувань, а не ОЗ «Кролевецький ліцей №3». Ухвалою суду від 13.04.2020 задоволено самовідвід головуючого судді Моргуна О.В. в даній справі. Після чого, 14.04.2020 розпорядженням виконуючого обов`язки голови Кролевецького районного суду Сумської області дана цивільна справа передана на розгляд Шосткинському міськрайонному суду Сумської області. 24.04.2020 ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області позовну заяву [PERSON] до Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради про скасування дисциплінарного стягнення, відшкодування моральної та матеріальної шкоди - прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у якій роз`яснено сторонам, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу роз`яснено право подати відзив на позов. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін від сторін у справі не надходили. Відповідно до ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 15.10.2020 до суду надійшов лист, яким відповідач повідомив суд про дострокове зняття 05.03.2020 дисциплінарного стягнення з [PERSON] та про звільнення [PERSON] 28.08.2020 за власним бажанням, у зв`язку з виходом на пенсію за віком. Після чого, позивач за повідомленням суду щодо наданої відповідачем інформації надала суду письмові пояснення датовані 11.11.2020, в яких підтримала вимоги позову та зазначила, що наказ №15-к від 05.03.2020 «Про дострокове зняття дисциплінарного стягнення з [PERSON] » не може її задовольнити, оскільки він не скасовує неправомірний наказ №31-к від 03.10.2019, а лише знімає догану, яка була оголошена незаконно, до того ж формулювання «не допущення нових порушень трудової дисципліни» передбачає твердження, що порушення раніше були, а це суперечить фактам. Факт звільнення з роботи за власним бажанням, у зв`язку з виходом-на пенсію за віком також не може бути причиною невідшкодування завданої моральної та матеріальної шкоди. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно із ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 139 КЗпП України\~ працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно із ч. 1 ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до ч. 1 ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Відповідно до ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі №664/2820/15-ц (провадження №61-19602св18) зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23.01.2019 в справі №572/1644/17-ц (провадження №61-42575св18) зроблено висновок, що «порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності». У постанові Верховного Суду України від 19.10.2016 у справі №6-2801цс15, наведено правовий висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. Як вбачається з матеріалів справи, наказом №31-к від 03.10.2019 начальника Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради [PERSON] , за неналежне виконання своїх посадових обов`язків директору ОЗ «Кролевецький ліцей №3» [PERSON] щодо раціонального формування мережі класів закладу оголошено догану. Підстави зазначені у наказі: доповідна записка заступника начальника управління начальника відділу освіти управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради Павленко Л.В. Підпис [PERSON] про ознайомлення з даним наказом відсутній. (а.с. 4) Про відмову від проставлення підпису про ознайомлення з наказом №31-к [PERSON] складено акт. (а.с. 34) З наданої позивачем копії доповідної записки заступника начальника управління начальник відділу освіти управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму [PERSON] , остання склала начальнику Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради Діброві Н.В. доповідну записку про виявлення факту неналежного виконання обов`язків директором ОЗ «Кролевецький ліцей №3» щодо формування мережі класів на 2019-2020 навчальний рік. Зокрема, в доповідній записці вказано, що під час формування мережі класів загальноосвітніх закладів Кролевецької міської ради на 2019-2020 навчальний рік було виявлено зміни у наповнюваності 11 класів ОЗ «Кролевецький ліцей №3». У період з червня 2019 року по серпень 2019 року із 11 класів вибуло п`ять учнів: 04.06.2019 [PERSON] , [PERSON] ; 10.06.2019 [PERSON] ; 08.07.2019 [PERSON] ; 21.08.2019 [PERSON] . Загальна кількість у 11-А та 11- Б класах становить 27 чоловік. Директор закладу [PERSON] не виконала рішення наради керівників закладів освіти Кролевецької міської ради, яка відбулася 15.05.2019 р.: при формуванні мережі класів на 2019-2020 навчальний рік дотримуватися середньої наповнюваності класів не менше 20 учнів; повідомляти відділ освіти Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради щодо змін у мережі та наповнюваності класів; завчасно інформувати учнів, батьків та педагогічних працівників про можливі зміни у мережі класів та педагогічному навантаженні. Порушила п. 3.20 посадової інструкції керівника закладу загальної середньої освіти у частині забезпечення раціонального використання бюджетних асигнувань. Наслідками такої наповнюваності є перевитрати бюджетних коштів, зменшення показника наповнюваності класів у закладах загальної середньої освіти, зростання вартості утримання одного учня. На підставі вищевикладеного виявлено бездіяльність директора ОЗ «Кролевецький ліцей №3» Онікієнко С.С. щодо раціонального формування мережі класів закладу. (а.с. 5) Щодо доводів позивача про фальсифікацію дати реєстрації вищевказаної доповідної записки, суд звертає увагу на те, що копія доповідної записки, яка була надана позивачу не містить штампу вхідної кореспонденції від 05.09.2019 р. за №01-34/896 та має інше розташування підпису [PERSON] , що в свою чергу свідчить про те, що ці копії доповідної записки зроблені не з одного й того самого екземпляра доповідної записки. Разом з тим, як вбачається з копії записів Книги реєстрації вхідної кореспонденції, реєстрація доповідної записки співпадає з датою та номером штампу на доповідній записці (а.с. 30, 31), що в свою чергу спростовує твердження позивача про фальсифікацію дати реєстрації доповідної записки. З копії посадової інструкції директора Кролевецької спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №3 Кролевецької міської ради Онікієнко С.С., вбачається, що позивач була ознайомлена з нею 31.08.2018. Дана інструкція містить в розділі 3 «Посадові обов`язки» п. 3.20 «Забезпечує раціональне використання бюджетних асигнувань, а також коштів, які надходять з інших джерел; надає засновникові та громадськості щорічний звіт про забезпечення і витрати фінансових коштів і матеріальних засобів, розпоряджається в установленому порядку шкільним майном і коштами.». (а.с. 35-40) Відповідачем в підтвердження своїх доводів щодо порушення п. 3.20 посадової інструкції надано суду копії наказу №198-ОД від 14.06.2018 Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради, яким визначено п. 3.5 «подавати не пізніше 15 числа наступного місяця Управлінню освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради дані про учнів, які переведені до іншого закладу освіти або відраховані з нього, зазначаючи місце продовження здобуття ним загальної середньої освіти (заклад освіти) та протоколу №3 Наради керівників закладів освіти Кролевецької міської ради, яка відбулась 15.05.2019, якими зокрема було ухвалено, що директорам закладів загальної середньої освіти постійно: при формуванні мереж класів на 2019-2020 навчального року дотримуватися середньої наповнюваності класів не менше 20 учнів; повідомляти відділ освіти Управління освіти, молоді, спорту, культури і туризму Кролевецької міської ради щодо змін у мережі та наповнюваності класів; завчасно інформувати учнів, батьків та педагогічних працівників про можливі зміни у мережі класів та педагогічному навантажені, надані суду копії вищевказаних документів. (а.с. 41-42, 43-51) Разом з цим, вчасність і повноту надання даних щодо мережі класів ОЗ «Кролевецький ліцей №3» на 2019-2020 навчальний рік [PERSON] підтверджується даними мережі класів станом на 12.08.2019 та даними фактичної мережі класів на 01.09.2019. (а.с. 12, 13) Крім того, як вбачається з розпорядження Кролевецького міського голови №98 від 16 вересня 2019 року «Про фактичну мережу закладів загальної освіти Кролевецької міської ради (об`єднаної територіальної громади) на 2019-2020 навчальний рік, останнім затверджено в ОЗ "Кролевецький ліцей №3" два одинадцятих класи, загальною кількістю учнів двадцять сім. (а.с. 60-61) Тобто, два вищевказані одинадцяті класи були затверджені розпорядженням міського голови за фактичною кількістю учнів, яка, зокрема, відповідає даним наданими [PERSON] . Крім того, суд вважає слушними зауваження позивача щодо формування нею саме двох одинадцятих класів на 2019-2020 навчальний рік з огляду на різнопрофільність цих класів і подання нею даних на два класи не має зобов`язального характеру для їх затвердження. Зокрема, в підтвердження своїх доводів позивач в цій частині надала суду копії направлених нею даних мережі класів на 2018-2019 навчальний рік, в яких вона вказала три п`ятих класи, проте Розпорядженням Кролевецького міського голови від 07.09.2018 року №135 було затверджено два п`ятих класи (а.с. 62, 63), що в свою чергу підтверджує доводи позивача про відсутність зобов`язального характеру в затвердженні наданих нею даних при формуванні мережі класів. Таким чином, проаналізувавши зібрані докази по справі, суд дійшов до переконання, що оголошення [PERSON] догани було без встановлення її вини та наявності причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків, що суперечить вимогам ст. 147 КЗпП України. Крім того, суд критично оцінює твердження відповідача, що перед застосуванням дисциплінарного стягнення, починаючи з 05.09.2019 до позивача неодноразово звертались з проханням надати письмові пояснення щодо нераціонального формування мережі класів опорного закладу, зважаючи на те, що надана відповідачем копія журналу вихідної кореспонденції підтверджує саме доводи позивача про складення акту про відмову [PERSON] надати пояснення щодо нераціонального формування мережі класів після винесення наказу №31-к від 03.10.2019. (а.с. 32) За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] в частині щодо скасування наказу про оголошення їй догани. Щодо вимог позивача про стягнення 50000 грн матеріальної та моральної шкоди, то останні позивачем заявлені однією сумою без розмежування розміру кожної вимоги окремо, що позбавляє суд можливості дослідити та визначити розмір як матеріальної так і моральної шкоди. Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної та моральної шкоди в розмірі 50000 грн. Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно із ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року за №3674-VI, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Згідно із постановою Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі №226/168/15, зроблено висновок, що починаючи з 01.09.2015, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових правовідносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі. Усі інші вимоги, що випливають із трудових правовідносин, а також вимога про стягнення моральної шкоди повинна бути оплачена судовим збором. Аналогічна позиція, висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду України від 30.01.2019 у справі №910/4518/16. Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року за №108/95-ВР, за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Таким чином, зважаючи на вимоги закону, позивач звільнена від сплати судового збору за вимоги щодо скасування наказу та стягнення матеріальної шкоди. Щодо вимог позивача про стягнення моральної шкоди, судом встановлено, що при відкритті провадження по справі суд помилково не врахував не сплату позивачем судового збору за вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди, в сумі 908 грн, тому остання підлягає стягненню при ухваленні рішення суду з позивача на користь держави. Судовий збір за вимогу про скасування наказу підлягає стягненню з відповідача на користь держави у сумі 908 грн.

Outcome: partial