Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-11 00:00:00

У червні 2022 року керівник Летичівської окружної прокуратури звернувся в суд з позовом в інтересах держави в особі Старосинявської селищної ради до Головного\~управління Держгеокадастру\~у Хмельницькій\~області, [PERSON] , [PERSON] , треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.08.2017 року №22-17905-СГ та витребування земельної ділянки на користь держави загальною площею 2 га (кадастровий номер 6824484000:02:013:0014) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Старосинявської селищної ради на території Старосинявської територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області, а також просив стягнути з відповідачів судовий збір, що сплачений при подачі позову. В обґрунтування вимог посилається на те, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.08.2017 року № 22-17905-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6824484000:02:013:0014) та надано йому у власність земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області.\~\~На підставі зазначеного наказу державним реєстратором 08.09.2017 року зареєстровано право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку. В подальшому [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.2017 р. №1611 відчужив її на користь [PERSON] , яка в подальшому на підставі договору купівлі-продажу від 30.12.2017 р. № 1201 відчужила її на користь [PERSON] , яка в подальшому на підставі договору купівлі-продажу від 05.05.2018 р. № 3389 відчужила її на користь [PERSON] , а потім [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 24.07.2020 р. №949 відчужив її на користь [PERSON] . Вказує, що наказ від 30.08.2017 року № 22-17905-СГ підлягає визнанню недійсним, а земельна ділянка поверненню у державну власність, оскільки [PERSON] не мав законного права на отримання спірної земельної ділянки, оскільки він вже раніше використав своє право на безоплатне отримання земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі для даного виду використання, а саме отримав у власність земельну ділянку такого ж виду в межах норм безоплатної приватизації, а саме: площею 2 га (кадастровий номер 6825882600:03:018:0053), що розташована за межами населених пунктів Виноградівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області, право власності на яку зареєстровано 04.06.2016 року, на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 05.05.2016 року №22-10836-СГ. Оскільки земельна ділянка площею 2 га. (кадастровий номер 6824484000:02:013:0014) для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області, вибула із земель державної власності внаслідок незаконного використання [PERSON] права на повторну безоплатну передачу одного виду використання, він не мав права на її відчуження, внаслідок чого [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] придбали її в особи, яка не мала права на отримання та відчуження, тому підлягає витребуванню від добросовісного набувача [PERSON] на користь держави, а також необхідно вирішити питання про судові витрати. Ухвалою Старосинявського районного суду Хмельницької області від 21.06.2022 року вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну земельну ділянку. Ухвалою суду від 23.06.2022 року відкрито провадженні у вказаній справі та постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 08.07.2022 року до суду надійшов відзив Головного\~управління\~Держгеокадастру у\~Хмельницькій\~області. 11.07.2022 року від прокурора до суду надійшла відповідь на відзив. 12.08.2022\~року\~ухвалою\~суду підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті. В судовому\~засіданні прокурор\~позовні вимоги\~підтримала у\~повному обсязі, просила задовольнити позовні вимоги. Представник Старосинявської селищної ради в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив суд справу розглянути за його відсутності. Представник відповідача\~Головного\~управління\~Держгеокадастру у\~Хмельницькій\~області в судове\~засідання не зявився, подав відзив на позов у якому просив\~відмовити в\~задоволені\~позову\~до Управління та усі судові \~витрати покласти\~на\~відповідача [PERSON] . У поданому\~відзиві\~представник\~зазначає,\~що\~ [PERSON] звертався із заявами, у яких зазначив, що він не скористався правом на безоплатну приватизацію земельних ділянок, а тому, видаючи оскаржуваний наказ, Головне управління Держгеокадастру в Хмельницькій області діяло відповідно до законодавства. Крім того, вказує, що рішення органів виконавчої влади (Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області) є актами індивідуальної дії та вичерпують себе в момент прийняття. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про що свідчать поштові повідомлення та розміщені оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, причини неявки суду не повідомили, відзив на позовну заяву, жодних заяв чи клопотань до суду не подавали, тому суд розглядає справу у їх відсутність. Вислухавши прокурора, дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно поданої заяви [PERSON] 27.04.2017 року звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з проханням надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності орієнтовною площею 2 га. з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області. Також, у поданій заяві [PERSON] вказав, що правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства він не скористався (а.с. 68). Наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 16.06.2017 р. №22-12332-СГ надано [PERSON] дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність із земель сільськогосподарського призначення державної власності з місцем розташування об`єкта землеустрою: за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області (а.с. 70). Відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.08.2017 року №22-17905-СГ "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність" затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] та передано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га. з кадастровим номером 6824484000:02:013:0014 для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, розташовану за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області (а.с. 72). Судом також встановлено, що відповідач [PERSON] раніше звертався до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з проханням надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності з метою подальшої передачі безоплатно її у власність для ведення особистого селянського господарства, а саме: орієнтовною площею 2,0 га., що розташована за межами населених пунктів Виноградівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області (а.с. 63). Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області 06.01.2016 року надало [PERSON] дозвіл на розроблення документації із землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки у власність із земель сільськогосподарського призначення державної власності з місцем розташування об`єкта землеустрою, а саме: орієнтовний розмір ділянки 2 га., із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів Виноградівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області, наказ № 22-340-СГ від 06.01.2016 року (а.с. 65). В подальшому, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність" передано у власність відповідачу [PERSON] земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Виноградівської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області загальною площею 2,0 га. з кадастровим номером 6825882600:03:018:0053, наказ № 22-10836-СГ від 05.05.2016 року (а.с. 67). Отже, на час передання земельної ділянки з кадастровим номером 6824484000:02:013:0014 площею 2 га. [PERSON] у власність, останній уже використав своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання. В силу вимог ст.ст. \~116,\~121 ЗК України\~у приватну власність громадян України не можуть безоплатно передаватися із земель державної власності земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства у більшому розмірі, ніж 2,0 гектара. Отже, закон прямо забороняє органам виконавчої влади передавати в приватну власність землі сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства, якщо площа ділянки більше вказаного розміру. Таким чином, враховуючи, що відповідач [PERSON] реалізував право на безоплатне одержання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства більше одного разу за цим видом використання, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.08.2017 р. №22-17905-СГ про затвердження проекту землеустрою та передання у власність [PERSON] земельної ділянки загальною площею 2 га., кадастровий номер 6824484000:02:013:0014, що розташована за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області, прийнятий із порушенням вимог ст.ст.116, 121 ЗК України, у зв`язку з чим такий наказ слід визнати недійсним згідно ч.1 ст.155 ЗК України. Вирішуючи позовну вимогу щодо витребування у [PERSON] на користь держави земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер 6824484000:02:013:0014, суд приходить до висновку про її обґрунтованість із наступних підстав. Згідно з\~ст.ст. 13, 14 Конституції України, земля, її надра атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією.\~Держава забезпечує\~захист прав\~усіх суб`єктів\~права власності\~і господарювання,\~соціальну спрямованість\~економіки.\~Усі суб`єкти\~права власності\~рівні перед\~законом.\~Земля є\~основним багатством,\~що перебуває\~під охороною\~держави.\~Право власності\~на землю\~гарантується.\~Це право\~набувається і\~реалізується громадянами,\~юридичними особами\~та державоювключно відповідно до закону. Так, за змістом\~ст. 90 ЗК України\~порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку встановленому законом. Частиною 1\~статті 387 ЦК України\~визначено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. За змістом ч. 1\~ст. 330 ЦК України\~якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до\~статті 388 цього Кодексу\~майно не може бути витребуване у нього. Згідно з ч. 1\~ст. 388 ЦК України\~якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 10\~постанови від 06.11.2009 року №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», норма частини першої\~статті 216 ЦК\~не може\~застосовуватись як\~підстава позову\~про повернення\~майна,\~переданого на\~виконання недійсного\~правочину,\~яке було\~відчужене третій\~особі.\~Не підлягають\~задоволенню позови\~власників майна\~про визнання\~недійсними наступних\~правочинів щодо\~відчуження цього\~майна,\~які були\~вчиненіпісля недійсного правочину. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою\~статті 388 ЦК. Право власності дійсного власника презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна, відтак право держави на спірну земельну ділянку підлягає захисту шляхом пред`явлення віндикаційного позову. При цьому\~ст. 346 ЦПК України\~не передбачено підстав припинення права власності дійсного власника у зв`язку із передачею земельної ділянки, реєстрацію права власності на неї за іншими особами, у тому числі після її продажу, що відбулося без участі та поза волею дійсного власника. У таких випадках чинність таких правочинів, державної реєстрації прав на його майно за іншими особами чи наявність у них правовстановлюючих документів не є перешкодою для витребування власником свого майна від добросовісного набувача на підставі ст. 388 ЦК України, що є належним способом захисту. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] набув право власності на земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер 6824484000:02:013:0014 із земель державної власності незаконно та не мав права відчужувати її. Проте, [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.2017 р. відчужив вказану земельну ділянку на користь [PERSON] , яка в подальшому на підставі договору купівлі-продажу від 30.12.2017 р. відчужила її на користь [PERSON] , яка на підставі договору купівлі-продажу від 05.05.2018 р. відчужила вказану земельну ділянку на користь [PERSON] , який на підставі договору купівлі-продажу від 24.07.2020 р. відчужив вказану земельну ділянку на користь [PERSON] яка на даний час і є власником землі, згідно Витягу (а.с. 105-107). Оскільки вказана земельна ділянка вибула з державної власності на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.08.2017 р. №22-17905-СГ, який прийнятий із порушенням вимог \~ст.ст.116,\~121\~ЗК\~України та підлягає визнанню судом недійсним, тому вона може бути витребувана у [PERSON] , як у добросовісного набувача. Відповідно до практики ЄСПЛ (рішення ЄСПЛ у справах «Сєрков проти України» від 07.07.2011 року, «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 року та інші) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано. Критерій законності означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Принцип «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». З огляду на характер спірних правовідносин та встановлені судом обставини, не вбачається невідповідності заходу втручання держави в право власності [PERSON] критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, так і порушення принципу пропорційності, котрі сформовані у сталій практиці ЄСПЛ. Земля, як основне національне багатство, що перебуває під особливою охороною держави, є об`єктом права власності Українського народу, а органи державної влади або органи місцевого самоврядування здійснюють права власника від імені народу, в тому числі й тоді, коли приймають рішення щодо розпорядження землями державної або комунальної власності. Прийняття рішення про передачу земель державної або комунальної власності в приватну власність позбавляє Український народ загалом (стаття 13 Конституції України) правомочностей власника землі в тому обсязі, який дозволяє її статус як землі державної або комунальної власності. В цьому контексті в сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права власності на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади або органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (статті 14, 19 Конституції України). Отже правовідносини, пов`язані з вибуттям земель із державної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, на підставі якого земельна ділянка вибула з державної або комунальної власності, такому суспільному інтересу не відповідає. Щодо підставності представництва інтересів держави прокурором в даному випадку, суд вважає його належним та обґрунтованим і виходить із такого. Аналіз положень ч. 3\~ст. 23 Закону України "Про прокуратуру"\~дає підстави\~для висновку,\~що прокурор\~може представляти\~інтереси держави\~в суді\~лише у\~двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. При цьому, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у державну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. Окрім того, суспільний інтерес полягає у поверненні земельної ділянки у розпорядження держави, що є умовою реалізації функцій держави із забезпеченням громадян правом власності на земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства, забезпечення рівності можливостей усіх громадян використати своє право на приватизацію землі. Прокурор обґрунтував своє звернення до суду тим, що Держгеокадастр як орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, незаконно відчужило земельну ділянку державної власності. При цьому Держгеокадастр не вжило заходів до виявлення та усунення вказаного порушення закону, а відповідно до приписів Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року № 15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) не вправі здійснювати заходи державного контролю (нагляду), які у подальшому можуть бути підставою для звернення до суду з позовом, і самостійно скасувати наказ, на підставі якого особа набула право власності на земельну ділянку, при цьому Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є відповідачем у справі. Згідно рішення Хмельницької обласної ради від 13.05.2015 №22-33/2015 територіальна громада села Нова Синявка увійшла до складу Старосинявської селищної об`єднаної територіальної громади з адміністративним центром у селищі Стара Синява Старосинявського району Хмельницької області. Відповідно до рішення 3-ї сесії Старосинявської селищної ради від 29.12.2015 року № 25 «Про реорганізацію Новосинявської сільської ради шляхом приєднання до Старосинявської селищної ради» припинено юридичну особу Новосинявську сільську раду у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання до Старосинявської селищної ради. Вказаним рішенням вирішено Старосинявську селищну раду вважати правонаступником активів і пасивів (зобов`язань) Новосинявської сільської ради. Згідно п.22 ч.3 Постанови Верховної ради України від 17.07.2020 №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» у Хмельницькій області ліквідовано 20 районів у тому числі і Старосинявський та Ярмолинецький райони. Натомість згідно абз. 2 п.22 ч.1 та ч.2 Постанови Верховної ради України від 17.-7.2020 №807-ІХ утворено Хмельницький район (з адміністративним центром у місті Хмельницький) у складі територій 27 міських, селищних, сільських територіальних громад, у тому числі і Старосинявської селищної територіальної громади та Розсошанської сільської територіальної громади. Межі районів встановлюються по зовнішній межі територій сільських, селищних, міських територіальних громад, які входять до складу відповідного району. Згідно з положеннями Розпорядження КМУ «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області» від 12.06.2020 №727-р та додатку до нього Новосинявська сільська територіальна громада увійшла до складу Старосинявської селищної територіальної громади з адміністративним центром у смт. Стара Синява Хмельницького району Хмельницької області, а Виноградівська сільська територіальна громада увійшла до складу Розсошанської сільської територіальної громади з адміністративним центром у с.Розсошани Хмельницького району Хмельницької області. З урахуванням викладеного, спірна земельна ділянка з кадастровим номером 6824484000:02:013:0014 на даний час розташована за межами населених пунктів Старосинявської селищної ради на території Старосинявської селищної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області. Окрім цього, враховуючи змінене правове регулювання у сфері земельних відносин Законом України від 28.04.2021 №1423-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель, визначених у підпунктах а-е п.24 Перехідних положень Земельного кодексу України. З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними. Враховуючи те, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером 6824484000:02:013:0014 на даний час розташована на території Старосинявської селищної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області, то органом уповноваженим державою здійснювати повноваження щодо розпорядження землями на вказаній території є Старосинявська селищна рада. Таким чином, при витребуванні земельної ділянки із кадастровим номером 6824484000:02:013:0014 на користь держави, вказана селищна рада зможе зареєструвати право власності на цю земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав. Щодо вирішення питання поновлення строку позовної давності, про що заявлено прокурором у позові, суд виходить із наступного. Так, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст.256 ЦК України). Статтею 257\~ЦК\~України визначено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Як передбачено частиною першою статті 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч.4 ст.267 ЦК України). Згідно вимог ч.5\~ст.267\~ЦК\~України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. У разі подання позову суб`єктом, право якого порушене, і в разі подання позову в інтересах держави прокурором, перебіг позовної давності за загальним правилом починається від дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися суб`єкт, право якого порушене, зокрема, держава в особі органу, уповноваженого нею виконувати відповідні функції у спірних правовідносинах. Перебіг позовної давності починається від дня, коли про порушення права держави або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, лише у таких випадках: 1) якщо він довідався чи міг довідатися про таке порушення або про вказану особу раніше, ніж держава в особі органу, уповноваженого нею здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) якщо держава не наділила зазначеними функціями жодний орган. Прокурор обґрунтовуючи поважність пропуску строку позовної давності вказав, що прокуратурі, яка в силу положень абз.3 ч.5\~ст.56 ЦПК України\~має статус позивача за вказаною позовною заявою, про факт передачі\~ [PERSON] \~земельної ділянки (кадастровий\~номер 6824484000:02:013:0014),\~що розташована\~за межами\~населених пунктів Новосинявської сільської\~ради Старосинявського\~району Хмельницької\~області, з порушенням чинного законодавства, стало відомо 27.01.2022 року під час моніторингу даних Публічної кадастрової карти України, опрацювання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що підтверджується запитом Летичівської окружної прокуратури до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 27.01.2022 року №53/2-254 вих-22, інформацією з Державного реєстру речових прав від 27.01.2022 №296540474, від 27.01.2022 №296586515, від 27.01.2022 № 296539882, якими підтверджується факт повторної безоплатної приватизації [PERSON] вказаної земельної ділянки (а.с. 61, 62). Закон пов`язує початок перебігу позовної давності не з моментом поінформованості про вчинення певної дії чи прийняття рішення, а з часом, коли стало відомо про порушення закону та у зв`язку з цим прав і охоронюваних законом інтересів. Встановивши, що позивачу стало відомо про порушення допущені Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області при передачі\~\~ [PERSON] земельної ділянки (кадастровий\~номер 6824484000:02:013:0014),\~що розташована\~за межами\~населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського\~району Хмельницької\~області лише 27.01.2022 року після отримання інформації від Управління суд вважає, що прокурор звернувся з позовом до суду в межах трирічного строку позовної давності (стаття 257 ЦК України) і його позов, спрямований на захист права власності. Враховуючи викладене вище, позовні вимоги підлягають задоволенню. Судові витрати позивача по сплаті судового збору становлять 6202,50 гривень (а.с. 18, 104) та підлягають відшкодування шляхом їх стягнення з відповідачів на підставі ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: approved