Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-13 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 05 серпня 2022 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до АТ «КЗРК» про стягнення моральної шкоди, у зв`язку з профзахворюванням, в якій просив стягнути з відповідача моральну шкоду, заподіяну ушкодженням його здоров`ю у розмірі 200 000 грн. Вказує, що він пропрацював з 31.08.1990 по 11.03.2019 на різних посадах на підприємстві відповідача АТ «КЗРК», а саме: з 31.08.1990 по 28.09.1998 електрогазозварювальником ручного зварювання; з 29.09.1998 по 11.03.2019 кріпильником, що характеризуються перевищенням граничного допустимого рівня шкідливих факторів виробничого середовища. 13.01.2022 йому було встановлено професійне захворювання: хронічне обструктивне захворювання легень першої - другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої - другої стадії), група «В». Легенева недостатність другого ступеня. Крім того,\~по факту\~професійного захворювання\~було проведено\~розслідування комісією,\~створеною на\~підприємстві,\~про що\~був складений\~акт розслідування\~професійного захворювання\~від 22.02.2022,\~в якому\~вказано,\~що позивач,\~працюючи підземним\~кріпильником на\~ш.\~«Тернівська» ВАТ\~та ПАТ\~«Кривбасзалізрудком» у\~період з\~29.09.1998\~ по\~05.10.2010,\~з 16.11.2011\~по 11.03.2019,\~виконував в\~підземних умовах\~комплекс робіт\~з кріплення,\~ремонту та\~утримання шахтних\~стовбурів.\~Внаслідок недосконалості\~технології підземного\~видобутку руди,\~мали місце\~порушення систем\~вентиляції,\~пилоподавлювання та\~режимів експлуатації\~гірничошахтного устаткування,\~підпадав під\~вплив концентрації\~аерозолів фіброгенної\~дії в\~повітрі робочої\~зони,\~що перевищували\~нормативні. Згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії Українського науково-дослідного інституту промислової медицини від 13.01.2022 № 107 підставою для встановлення професійного характеру захворювання також послужив профмаршрут: з 05.10.2010 по 16.11.2011 - підземний кріпильник сервісного управління з ремонту та монтажу шахтного обладнання ПАТ «Кривбасзалізрудком». Довідкою МСЕК від 14.07.2022, йому первинно було встановлено 55 % втрати професійної працездатності безстроково та третю групу інвалідності. За висновком МСЕК він потребує санаторно-курортного лікування. У зв`язку з захворюванням у нього було порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки, він позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання, постійно виникають складнощі, у зв`язку з загальною слабкістю, втомою, болями. Як наслідок наявних у нього професійних захворювань, відчуває задишку при незначному фізичному навантаженні, сухий кашель, та періодичні приступи задухи. Також зазначає, що не може повернутися до повноцінного образу життя, відчуває фізичні страждання, фізичну біль, обумовлену важкістю самопочуття та особливостями лікування, психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху. Все це постійно і негативно позначається на душевному та фізичному стані. Виходячи з тривалості роботи у відповідача, просить стягнути з АТ 200 000 грн. моральної шкоди. Стислий виклад заперечень відповідача. 31.08.2022 представник відповідача АТ «КЗРК» Шатунов А.О. надав суду відзив на позовну заяву. Вказує, що причиною винесення професійного захворювання у позивача є робота в умовах впливу пилу на організм. Це означає, що не тільки наявність шкідливих виробничих факторів на робочому місці, але й тривалість роботи позивача в умовах їх впливу сукупно спричинили виникнення професійного захворювання. При цьому, варто врахувати, що тривалість роботи працівника в шкідливих умовах праці залежить виключно від нього самого і не залежить від роботодавця. Зазначає, що позивач добровільно обрав роботу, міг звільнитися у будь-який час, також позивач була попереджена та обізнаний з шкідливими умовами праці, тому за таких умов праці відповідач надавав [PERSON] встановлені чинним законодавством і колективними договорами пільги і компенсації, зокрема, оплату праці у підвищеному розмірі, додаткові відпустки, профілактичне харчування, перераховував до Пенсійного фонду кошти для забезпечення виплати пенсії за віком на пільгових умовах за Списком № 1, тощо. Наявність шкідливих умов праці є об`єктивною на деяких робочих місцях згідно законодавства, гігієнічної класифікації праці. Також зазначає, що причинно-наслідковий зв`язок існує між професійним захворюванням і діями самого позивача, які виражаються у тривалому продовженні роботи в шкідливих умовах праці, а не діями роботодавця, який не має можливості будь-яким чином обмежити термін роботи працівника в шкідливих умовах праці. Крім того вказує, що позивачем не надано будь-яких доказів щодо підтвердження факту заподіяння моральних страждань. Також, просить врахувати, що відшкодування шкоди завданої трудовим каліцтвом (25% ступінь втрати професійної працездатності) відповідачем здійснено згідно рішення суду по справі №215/5677/19, яке вступило в законну силу 26.02.2020. Крім того, дослідивши об`єктивно всі обставини настання у позивача втрати професійної працездатності, розрахунком засобу АТ «КЗРК» погоджується на компенсацію виплати моральної шкоди [PERSON] частково в сумі 46312,50 грн. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] в проміжок часу з 31.08.1990 по 11.03.2019 працював у ПАТ «Кривбасзалізрудком», правонаступником якого є АТ «КЗРК», за спеціальностями: електрогазозварювальник ручного зварювання з 31.08.1990 по 28.09.1998; кріпильник з 29.09.1998 по 11.03.2019, загальний стаж роботи позивача 29\~років 02\~місяців,\~з них:\~20\~років 05\~місяців за\~професією,\~та 19\~років 04\~місяці в\~умовах впливу\~шкідливих факторів,\~що підтверджується\~копією трудової\~книжки та\~актом розслідування хронічного професійного захворювання від 22.02.2022, медичним висновком ДУ «Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини» та санітарно-гігієнічною характеристикою умов праці № 107 від 13.01.2022 (а.с. 4-5, 9-12). \~ \~ \~ \~Згідно медичного висновку №107 від 13.01.2022 Українського науково-дослідного інституту промислової медицини встановлено діагноз [PERSON] та виявлено професійне захворювання: хронічне обструктивне захворювання легень першої - другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої - другої стадії), група «В». Легенева недостатність другого ступеня, що також підтверджується медичним випискоюепікризом, протоколами обстеження, п. 14 Акту розслідування хронічного професійного захворювання від 22.02.2022 (а.с. 9-12). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.п.\~17,\~18,\~19\~Акту розслідування\~причин виникнення\~хронічного професійного\~захворювання від\~13\~січня 2022\~року,\~ [PERSON] \~працюючи підземним\~кріпильником на\~ш.\~«Тернівська» ВАТ\~та ПАТ\~«Кривбасзалізрудком» у\~період з\~29.09.1998\~ по\~05.10.2010,\~з 16.11.2011\~по 11.03.2019,\~виконував в\~підземних умовах\~комплекс робіт\~з кріплення,\~ремонту та\~утримання шахтних\~стовбурів.\~Внаслідок недосконалості\~технології підземного\~видобутку руди,\~мали місце\~порушення систем\~вентиляції,\~пилоподавлювання та\~режимів експлуатації\~гірничошахтного устаткування,\~підпадав під\~вплив концентрації\~аерозолів фіброгенної\~дії в\~повітрі робочої\~зони,\~що перевищували\~нормативні. Згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії Українського науково-дослідного інституту промислової медицини від 13.01.2022 № 107 підставою для встановлення професійного характеру захворювання також послужив профмаршрут: з 05.10.2010 по 16.11.2011 - підземний кріпильник сервісного управління з ремонту та монтажу шахтного обладнання ПАТ «Кривбасзалізрудком». Причиною виникнення хронічного захворювання є пил переважно фіброгенної дії: концентрація пилу переважно фіброгенної дії з вмістом вільного діоксину кремію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,35 рази і складала 2,7 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3 згідно вимог «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 №1596». Таким чином, враховуючи роботу [PERSON] \~впродовж 20\~років 05\~місяці в\~шкідливих умовах,\~та неодноразову\~зміну керівництва,\~визначити конкретних\~посадових осіб,\~які порушили\~законодавство про\~охорону праці,\~гігієнічні регламенти\~і нормативи,\~встановити неможливо,\~та запропоновано\~ [PERSON] ,\~директору шахти «Тернівська» АТ «КЗРК»: забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосовування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях кріпильників дільниці №13шахти «Тернівська» згідно п.7 гл.2 розділу ІV та п.5 гл.1 розділу ХІV «Правил безпеки під час розробки родовищ рудних та нерудних корисних копалин підземним способом»; здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання підземними кріпильниками дільниці №13 шахти «Тернівська»; інформувати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про життя запропонованих заходів (а.с. 11-12). Відповідно до п. 13 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 13 січня 2022 року, умови праці [PERSON] відносяться: за вмістом аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони до 3 класу 1 ступеня шкідливості, за показниками мікроклімату до 3 класу 2 ступеня шкідливості, за рівнем шуму до 3 класу 2 ступеня шкідливості, за показниками важкості праці до 3 класу 3 ступеня шкідливості, за показниками напруженості праці до 3 класу 2 ступеню шкідливості, загальна оцінка умови праці відноситься до 3 класу 3 ступеню шкідливості, що також підтверджується Інформаційною довідкою про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (а.с. 6-8, 11-12). \~ \~ \~ \~Довідкою МСЕК від 14.07.2022 позивачу при первинному огляді встановлено з 27.06.2022 безстроково третю групу інвалідності та 55 % втрати професійної працездатності, з них: 30% по ХОЗЛ (первинно), 10% - трудове каліцтво у 2008 році (повторно), 15% - трудове каліцтво у 2016 році (повторно), за висновком якої він потребує: санаторно-курортного лікування, медикаментозне лікування, забезпечення виробами медичного призначення (а.с. 13-13а). \~ \~ \~ \~Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Суд вважає можливим, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу за відсутності учасників справи, які надали заяви про розгляд справи за їх відсутності та на підставі наявних у суду матеріалів. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позов задовольнити частково. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ч.3 ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України, забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Частиною 1 ст. 237-1 КЗпП України, передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 13.01.2022, як вказувалось раніше, підставою для встановлення професійного захворювання [PERSON] послужило те, що позивач пропрацювала на протязі значного періоду часу, а саме більше 29 років на підприємстві відповідача АТ «КЗРК» в умовах впливу на організм шкідливих факторів. Так, працюючи на підприємстві відповідача підземним кріпильником на ш. «Тернівська» ВАТ та ПАТ «Кривбасзалізрудком» у період з 29.09.1998 по 05.10.2010, з 16.11.2011 по 11.03.2019, виконував в підземних умовах комплекс робіт з кріплення, ремонту та утримання шахтних стовбурів. Внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мали місце порушення систем вентиляції, пилоподавлювання та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпадав під вплив концентрації аерозолів фіброгенної дії в повітрі робочої зони, що перевищували нормативні. Згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії Українського науково-дослідного інституту промислової медицини від 13.01.2022 № 107 підставою для встановлення професійного характеру захворювання також послужив профмаршрут: з 05.10.2010 по 16.11.2011 - підземний кріпильник сервісного управління з ремонту та монтажу шахтного обладнання ПАТ «Кривбасзалізрудком». Умови праці машиніста млинів на АТ «КЗРК» віднесені до 3 класу 3 ступеню шкідливості Виробничими факторами, що спричинили захворювання шкідливі умови праці у АТ «КЗРК» пил переважно фіброгенної дії: концентрація пилу переважно фіброгенної дії з вмістом вільного діоксину кремію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,35 рази і складала 2,7 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3 згідно вимог «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 №1596». Згідно пунктів 18, 19 Акту, з метою ліквідації і запобіганню виникнення хронічного професійного захворювання запропоновано [PERSON] , директору шахти «Тернівська» АТ «КЗРК»: забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосовування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях кріпильників дільниці №13шахти «Тернівська» згідно п.7 гл.2 розділу ІV та п.5 гл.1 розділу ХІV «Правил безпеки під час розробки родовищ рудних та нерудних корисних копалин підземним способом»; здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання підземними кріпильниками дільниці №13 шахти «Тернівська»; інформувати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про життя запропонованих заходів, також, враховуючи роботу [PERSON] впродовж 20 років 05 місяці в шкідливих умовах, та неодноразову зміну керівництва, визначити конкретних посадових осіб, які порушили законодавство про охорону праці, гігієнічні регламенти і нормативи, встановити неможливо. Матеріали справи містять достатньо доказів щодо спричинення потерпілому [PERSON] в результаті отриманого на виробництві професійного захворювання, моральної шкоди. Згідно роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Так, суд враховує тривалість роботи позивача на АТ «КЗРК» в умовах впливу шкідливих факторів більше 20 років,\~характер і\~тяжкість отриманих\~позивачем професійних\~захворювань,\~що порушує\~його нормальні\~життєві зв`язки\~та викликає\~фізичні і\~моральні страждання,\~ступінь втрати\~ним професійної\~працездатності по\~професійному захворюванню\~30% та третю групу інвалідності, тривалість розладу його здоров`я, припинення трудової діяльності, періодичне лікування, тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, врахувавши роз`яснення викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 щодо відшкодування розміру моральної шкоди, суд вважає необхідним позов задовольнити частково та стягнути на користь позивача 75000 грн. з ПрАТ «ПівнГЗК» у відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що просить позивач завищеною. Слід зазначити, що при визначенні розміру моральної шкоди, суд не враховує рішення суду від 26.02.2020, оскільки вказаним рішенням було стягнуто моральну шкоду за отримане позивачем трудове каліцтво, а наразі суд визначає розмір моральної шкоди лише за отримане професійне захворювання, яке спричинило 30% втрати працездатності. Суд не може взяти до уваги доводи представника відповідача про добровільність виконання позивачем робіт у шкідливих умовах праці, оскільки добровільне виконання позивачем робіт у шкідливих умовах праці, не знімає з відповідача обов`язку виконати вимоги ч.2 ст.153 КЗпП України та ст.13 Закону України «Про охорону праці» й нести відповідальність за їх невиконання у вставленому законом порядку. Крім того, чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподаткованого доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткування, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Згідно положення, закріпленого в п.2 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи. Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом позивач звільнений від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», тому суд вважає необхідним, при частковому задоволенні позову, слід стягнути з відповідача судовий збір в сумі 992,40 грн. на користь держави. На підставі ст.43 Конституції України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial