Jurisdiction: civil
Date: 2022-09-26 00:00:00

02.08.2022 року до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява від представника позивача [PERSON] адвоката Федоренко Романа Вікторовича до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Позовна заява обґрунтовується тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 20.12.2007 року було постановлено стягнути із [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] 2000 р.н. та [PERSON] 2007 р.н. у розмірі 33% його доходу. Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 26.05.2015 було зменшено розмір аліментів на утримання сина [PERSON] 2007 р.н, які стягувались на користь [PERSON] та було вирішено стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року і до повноліття дитини [PERSON] . Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 20.10.2021 було задоволено заяву [PERSON] про видачу дубліката виконавчого листа та видано дублікат виконавчого листа по цивільній справі № 2-3786/07р., виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська про стягнення з [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, але не менше ЗО відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року і до повноліття дитини. Постановою про відкриття виконавчого провадження від 09.11.2021 Петриківського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відкрите виконавче провадження ВП №67428532 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року. Однак, позивач стверджує, що відповідач ухиляється від сплати аліментів, приховує свої доходи та навмисно звільняється з місця роботи, через що має заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 35 810,39 грн. Відповідно до постанови державного виконавця від 18.07.2022 у виконавчому провадженні №67428532 у зв`язку з наявністю заборгованості зі сплати аліментів сума яких перевищує суму платежів за 12 місяців на [PERSON] накладено штраф на користь стягувача у розмірі 7162 грн. На основі викладеного одержувач аліментів бажає скористатися своїм правом та стягнути неустойку (пеню) від суми несплачених аліментів, тому представник позивача просить суд стягнути з відповідача на користь позивача пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 28 648.39 грн. за період з 01.04.2015 року по 26.07.2022 року та вирішити питання судових витрат. Ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області Караула О.А. від 10.07.2022 року прийнято вищезазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу направлялась позовна заява з додатками, ухвала про відкриття провадження у справі. Вказане поштове відправлення відповідач отримав 23.08.2022 року, що підтверджується зворотнім рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне в матеріалах справ. Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, проте в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження від 10.07.2022 відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву із обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду зазначених клопотань та відзиву на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 20.12.2007 року було постановлено стягнути із [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] 2000 р.н. та [PERSON] 2007 р.н. у розмірі 33% його доходу. Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 26.05.2015 за позовною заявою [PERSON] було зменшено розмір аліментів на утримання сина [PERSON] 2007 р.н, які стягувались на користь [PERSON] та було вирішено стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року і до повноліття дитини [PERSON] . (https://reyestr.court.gov.ua/Review/45932687) Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 20.10.2021 було задоволено заяву [PERSON] про видачу дубліката виконавчого листа та видано дублікат виконавчого листа по цивільній справі № 2-3786/07р., виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська про стягнення з [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, але не менше ЗО відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року і до повноліття дитини. (а.с. 8-9) Згідно Постанови про відкриття виконавчого провадження від 09.11.2021 Петриківського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), відкрито виконавче провадження ВП №67428532 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/6 частини доходів платника аліментів, щомісячно, починаючи з 09.04.2015 року. (а.с. 11). Згідно постанови державного виконавця від 09.12.2021 в рамках відкритого виконавчого провадження ВП №67428532 було звернуто стягнення на доходи боржника [PERSON] , який отримує дохід у ПАТ «Петриківський рибгосп» (а.с. 12). Однак як слідує з копії листа ПАТ «Петриківський рибгосп» від 15.12.2021 [PERSON] з даного підприємства звільнився 09.12.2021 (а.с. 13). Згідно розрахунку заборгованості, виданого державним виконавцем Петриківського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) М. Дарадан станом на 18.07.2022 року заборгованість зі сплати аліментів на утримання дитини у відповідача [PERSON] становить 35 810 грн. 39 коп. (а.с. 16-17). Згідно постанови державного виконавця від 18.07.2022 в рамках відкритого виконавчого провадження ВП №67428532 у зв`язку з наявністю заборгованості зі сплати аліментів сума яких перевищує суму платежів за 12 місяців на [PERSON] накладено штраф на користь позивача у розмірі 7162 грн. (а.с. 19) Відповідно до наданого позивачем розрахунку, неустойка (пеня), яка нарахована на заборгованість по аліментам за період з 01.04.2015 по 26.07.2022 становить: за 2015 рік - 4 185,03 грн.; за 2016 рік - 7 378,28 гпн.; за 2017 рік - 5 109,89 грн.; за 2018 рік - 10 531,13 грн.; за 2019 рік - 3 831, 18 грн.; за 2020 рік - 4 425, 45 грн.; за 2021 рік 5 235,26 грн.; а всього: 40 696,22 грн. Оскільки заборгованість зі сплати аліментів становить 35 810 грн. 39 коп., то пеня у відповідності до ст.. 196 СК України не має її перевищувати. З урахуванням накладеного штрафу на користь позивача у розмірі 7162 грн., неустойка (пеня складає 28 648,39 грн). (а.с. 3-5). За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Тлумачення статті 196 СК України свідчить про те, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. Перелік причин з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і може встановлюватись судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). Згідно зі статтею 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин. Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. Тлумачення статті 8 СК України та частини першої статті 9 ЦК України дозволяє зробити висновок, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. Отже, для застосування зазначеної вище санкції до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів, встановлених рішенням суду або за домовленістю між батьками згідно з частиною першою статті 189 СК України; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року в справі №333/6020/16-ц викладений правовий висновок щодо обрахунку неустойки за прострочення сплати аліментів, який є обов`язковим для врахування при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, у якому відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1%. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц. Перевіривши наданий позивачем розрахунок пені, суд вважає його арифметично вірним та таким, що відповідає положенням, викладеним у вищенаведеній правовій позиції Великої Палати Верховного Суду. Відповідач, у свою чергу, наведений позивачем розрахунок не спростував, свого розрахунку або доказів на підтвердження відсутності заборгованості зі сплати аліментів за до яких останній зобов`язаний за рішенням суду, не надав. При цьому суд враховує, що відповідачем не оспорюється визначений виконавчою службою і розмір заборгованості по аліментам. Виходячи з викладеного, встановивши, що відповідач не надав належних, допустимих та достатніх доказів того, що зазначена заборгованість утворилася не з його вини; приймаючи до уваги, що наявність об`єктивних та непереборних обставин, що перешкоджали відповідачу належним чином виконувати свій обов`язок не підтверджені відповідними доказами; враховуючи, що саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів, суд вважає, що існують правові підстави для стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] неустойки (пені), передбаченої статтею 196 СК України . Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 196 СК України одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені), розмір якої має бути не більше 100 відсотків заборгованості. Отже, враховуючи наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів, розмір якої (з урахуванням заборгованості по аліментам у сумі 35 810,39 та з вирахуванням з цієї суми штрафу на користь отримувача аліментів у розмірі 7162 грн.) складає 28 648 грн. 39 коп. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивач при подачі позову звільнена від сплати судового збору відповідно до вимог ст. 5 Закону України "Про судовий збір", з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у розмірі 992, 40 грн.

Outcome: approved