Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-07 00:00:00

У лютому 2022 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд: - стягнути з відповідача [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , матеріальну шкоду заподіяну залиттям квартири в сумі 14859 гривень; - стягнути з відповідача [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , моральну шкоду заподіяну залиттям квартири в сумі 30 000 гривень; - стягнути з відповідача [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що мешкає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , судові витрати у сумі 4751,31 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Меньшиковою К.О. 14.07.2018 року, реєстровий № 1108 та зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 270409900. Відповідач, [PERSON] мешкає та є власницею квартири поверхом вище від квартири позивача, а саме квартири [ADDRESS] . Починаючи з 25.04.2021 року квартиру позивача кожного дня затоплювало. Згідно з актом комісії товариства з обмеженою відповідальністю «ВНУТРІШНЬОБУДИНКОВІ СИСТЕМИ-3» від 17.11.2021 року, причиною залиття кв. [ADDRESS] , стало порив розтрубу каналізаційної труби в квартирі [ADDRESS] . Регулярне залиття квартири позивача відбувається в результаті пориву розтрубу каналізаційної труби в квартирі [ADDRESS] . Згідно з Актом комісії позивачу завдано таку майнову шкоду: вбиральня: стеля (побілка) видні розводи від води; стіни (верхня половина стін побілка, нижня половина кахель): тильна стіна, стіна праворуч та стіна ліворуч видні масові розводи від води, часткове відшарування побілки. Кахель не пошкоджено. Загальна площа пошкодження у вбиральні 2.94 м. В наслідок залиття, квартира позивача потребує термінового ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, крім того вигляд квартири став вкрай жалюгідним та нежитловим. Згідно з Актом про наслідки затоплення квартири, складеного приватним підприємством «НОВА» від 20.01.2022 року, відновлюваний ремонт квартири позивача з урахуванням робіт та будівельних матеріалів складає 14859 гривень, з яких 8299 гривень складають витрати на будівельні матеріали, а 6568 гривень складають витрати на ремонтні роботи. З метою досудового врегулювання спору, позивач звернувся з листом до відповідача, в якому запропонував вирішити спір у позасудовому порядку, але ніякої відповіді від відповідача не отримав, у зв`язку з чим звернувся з позовом до суду. В судове засідання позивач не з`явився, через канцелярію суду надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, відзив на позов чи заяву про розгляд справи за її відсутності суду, не надала. Судом відповідно до ч.4 ст.223, ст.ст.280,281 ЦПК України ухвалено про розгляд справи в заочному порядку на підставі наявних в матеріалах справи доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину, виданого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Меньшиковою К.О. 14.07.2018 року, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] (арк.с.9,10). Відповідно до Акту про залиття від 17.11.2021 року, складеного у складі комісії директора ТОВ «ВДС 3» Каталунова С.А., юриста ТОВ «ВДС 3» Коваленко В.І., майстра ТОВ «ЕАС ОДИС» [PERSON] , слюсаря ТОВ «ЕАС ОДИС» [PERSON] , у присутності мешканця квартири [ADDRESS] , розташованої на 3 поверсі 5 поверхового будинку, в результаті прориву рас трубу каналізаційної труби в квартирі [ADDRESS] . Каналізаційні труби в квартирі [ADDRESS] в аварійному стані, тому залиття квартири [ADDRESS] відбувається постійно. Постраждало: туалетна кімната: стеля (побілка) спостерігаються розводи від води; стіни (верхня половина стіни побілка, нижня половина кахель) тильна стіна, стіна з права та стіна зліва спостерігаються масові розводи від води внаслідок часткового відшарування побілки. Кахель не пошкоджено. Загальна площа пошкоджень в туалетній кімнаті 2,94 м2. Регулярне залиття квартири [ADDRESS] відбувається в результаті пориву раструбу каналізаційної труби в квартирі [ADDRESS] , розташованої на 4 поверсі 5 поверхового будинку (арк.с.11). Відповідно до наряду виконаних робіт від 25.04.2021 року, в графі проведені роботи зазначено, що необхідний доступ до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (арк.с.12). Відповідно до наряду виконаних робіт від 23.10.2021 року, в графі виконані роботи зазначено: внутрішня розводка кухні. Лежак десь лопнув, відсутній доступ до квартири [ADDRESS] (арк.с.13). Відповідно до Акту б/н від 20.01.2022 року про наслідки затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , складеного комісією ПП «НОВА» - головним інженером Рогозінським М.Л., інженером кошторисником [PERSON] , виконробом [PERSON] , проведено оцінку збитків квартири [ADDRESS] . Після обстеження квартири виявлено пошкодження туалетної кімнати в наслідок затоплення. Опис об`єму заподіяної шкоди: туалетна кімната площею 1,2 кв.м. Вартість проведення робіт: видалення старої кахлі, демонтаж унітазу, дезінфекція стін, отвори під труби, затирання швів, встановлення унітазу, укладання кахлю, фарбування стелі, ґрунтовка стелі 6560 грн.; вартість витратних матеріалів: куточок під кахель, затирка, клей, фарба для стелі, ґрунтовка стелі, кахель 8299 грн. (арк.с.20). [PERSON] 14.12.2021 року направлено на адресу [PERSON] лист претензію про відшкодування матеріально та моральної шкоди (арк.с.14,15,16). Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщення житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття за адресою: [ADDRESS] , від 15 червня 2022 року, ймовірна ринкова вартість матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщення житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, за адресою: [ADDRESS] , за результатами оцінки складає 16710 грн.(арк.с.54-79). За проведення оцінки збитку майна [PERSON] сплачено 1500 грн., що підтверджується квитанцією № 220614-001 від 16.06.2022 року (арк.с.53). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з п. 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 8 серпня 1992 року № 572 (зі змінами від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ч. 2 ст.11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.ст.1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), ступінь її вини у розумінні ст. 1193 ЦК України. При цьому, встановлення прямого причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину.\~За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України закріплено\~загальне правило розподілу обов`язків з доказування,\~а саме\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, у тому числі випадків наявності підстав звільнення від доказування. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Судом встановлено, що саме з квартири відповідача відбулося залиття квартири позивача, , яке є предметом спору, при чому в судове засідання, відповідач доказів на спростування факту залиття квартири позивача, не надала. Акт про залиття є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані, а отже у сукупності зі звітом про оцінку завданих збитків є належним доказом факту завдання шкоди майну позивача внаслідок залиття квартири. Наданий позивачами АКТ (арк.с.11) за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі. Отже, суд приходить до висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами вину відповідача у залитті квартири. Відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує.\~Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживача покладено обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Системний аналіз зазначених положень законодавства у взаємозв`язку зі ст. 1166 ЦК України дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.\~Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:\~1) письмовими, речовими і електронними доказами;\~2) висновками експертів;\~3) показаннями свідків. Оскільки\~позивачем доведено факт залиття квартири в повному обсязі та не спростовано відповідачем, в матеріалах справи наявний\~ звіт про оцінку збитків, складений 15.06.2022 року ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки», який наданий позивачем, суд,

Outcome: partial