Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-03 00:00:00

Сторони перебувають у шлюбі з 22.11.2019 року, який зареєстрований у Красноградському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головноно територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №148. Дошлюбне прізвище відповідачки [PERSON] . Від шлюбу мають сина, [PERSON] , [INFO] , який проживає з матір`ю та після розірвання шлюбу буде проживати з нею. Позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем через несумісність поглядів на сімейне життя, через що в сім`ї виникали часті сварки і конфлікти, що призвело до розпаду сім`ї. Подружніх відносин вони не підтримують. Вважає, що за таких обставин збереження шлюбу суперечить його інтересам та унеможливлює примирення з відповідачем. Від позивача надійшла заява в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовну заяву підтримує. Від відповідачки надійшла телефонограма в якій просить справу розглядати за її відсутності, позов визнає, не заперечує проти розірвання шлюбу, строк на примирення не потрібен. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли відповідні клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів не здійснюючи фіксування судового процесу. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Як вбачається з матеріалів справи, сторони сімейні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, сім`я фактично розпалася, подальше спільне життя суперечить їх інтересам, строк для примирення сторонам не потрібен, а отже розірвання шлюбу не суперечить їх інтересам, а примирення між ними неможливе. В матеріалах справи на підтвердження позову є свідоцтво про шлюб між сторонами (а.с. 7), копією свідоцтва про народження дитини (а.с. 8). На час розгляду справи спору щодо поділу майна сторони не мають. Спільне господарство не ведуть. Дитина після розірвання шлюбу залишається проживати з матір`ю. Таким чином, є усі підстави для задоволення позовних вимог, оскільки будь-яких заперечень щодо розірвання шлюбу відповідач не надав. У постанові від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) Верховний Суд зазначив, що за загальним правилом за відсутності спору щодо того, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини разом із матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. У разі наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини. На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідачці після розірвання шлюбу, її прізвище слід залишити [PERSON] . Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення звільнення від судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави. Так як, ухвалою від 11.07.2022 року позивачу зменшили суму судового збору з 992,40 грн до 169.90 грн, суд вважає за необхідним, стягнути в дохід держави з відповідача, [PERSON] , судовий збір у розмірі 822,50 грн. Відповідно до розпорядження Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської областей)» від 25.03.2022 №14/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд. На підставі викладеного та

Outcome: approved