Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-07 00:00:00

28.12.2020 року позивач АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» в особі представника Кучер А.В. звернувся до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] про відшкодування необлікованого (донарахованого) обєму та обсягу природного газу, посилаючись на те, що 10.08.2019 року уповноваженими представниками АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» під час контрольної перевірки показань лічильників газу за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п. 1.3 Кодексу ГРС, у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, про що складено Акт про порушення № 3308. 10.08.2019 року представника позивача у споживача [PERSON] проведено роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи. Комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз», ДП «Київоблстандартметрологія» та відповідача проведено експертизу лічильника та комісією виявлено порушення. 20.08.2019 року представниками АТ «Київоблгаз» також було складено Технічний акт 2494е(480) на лічильник газу щодо оцінки його ремонтнопридатності. В подальшому 12.03.2020 року відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення № 3308 від 10.08.2019 року та акту експертизи № 2494е від 20.08.2019 року та складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості в період з 19.04.2019 року до 09.08.2019 року. З приводу несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ нараховано суму завданих АТ «Київоблгаз» збитків в розмірі 14389,98 грн. А тому представник позивача просить стягнути з відповідача на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» збитки в розмірі 14389,98 грн, вартість робіт щодо проведення експертизи в розмірі 3501,13 грн а також витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102 грн. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 01.03.2021 року чере канцелярію суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому остання позовні вимоги не визнала, посилаючись на те, що в акті про порушення № 3308 від 10.08.2019 року не конкретизовано, у чому саме полягає виявлене на той момент несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу. В акті демонтажу лічильника газу для проведення експертизи зазначено номер особового рахунку, який не відповідає номеру її особового рахунку № [NUMBER] . В протоколі направлення засобу вимірювальної технічки на експертизу від 10.08.2019 року не вказано жодної ознаки пошкодження пломби, пошкодження лічильника чи несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Крім того, акт-розрахунок необлікованого (донарахолваного) обєму природного газу і його вартості був складений не в триденний строк, як це передбачено Кодексом ГРМ, а лише 12.03.2020 року, тобто після спливу семи місяців з дня проведення експертизи лічильника газу. Таким чином, як зазначає відповідач, документи, на підставі яких був складений акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) обєму(обсягу) природного газу і його вартості на суму 14389,98 грн, були складені відповідачем з істотним порушенням вимог пункту 7 глави 9, пунктів 2,3,4,5 глави 10 Розділу Х, пунктів 1 та 3 глави Розділу ХІ Кодексу ГРМ, що ставить під обгрунтований сумнів достовірність викладених у них відомостей. Відтак, вважає позовні вимоги необгрунтованими, такими, що порушують її права, як побутового споживача. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09.03.2021 року за клопотанням відповідача провадження у справі було зупинено до прийняття Фастівським міськрайонним судом Київської області рішення у справі № 381/1462/20. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12.01.2022 року провадження у справі поновлено. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24.01.2022 рокузустрічну позовну заяву [PERSON] до АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» в особі Васильківського відділення АТ «Київоблгаз» про захист прав споживача та скасування рішення повернути особі, що її подала. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позовній заяві та просив їх задовольнити. В судове засідання відповідач та її представник не зявилися. В ході розгляду справи позовні вимоги не визнали та в їх задоволенні просили відмовити. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ст. 13 ЦПК України, передбачено що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсам. Так, у відповідності до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України, користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику визначена ст. 27 цього Закону, відповідно до якої за порушення законодавства про електроенергетику встановлено законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Частиною 6 ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку. Як встановлено судом, на момент укладення між сторонами договорів про постачання електричної енергії діяли Правила користування електричною енергією (ПКЕЕ). Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), зокрема, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженої постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, які набрали чинності 11.06.2018 року. Відповідно до пункту 1.1.1 ПРРЕЕ ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно з підпунктами 1, 4, 19, 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред&apos;явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні актів про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/1772 висловлено правову позицію, що нарахування на підставі договору за недовраховану електроенергію є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно ізПКЕЕта відповідно до Методики за встановленими нею формулами. Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3ПКЕЕ). Згідно приписів підпункту 26 пункту 10.2ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Саме рішення комісії електропостачальника є підставою для виникнення в споживача обов`язку сплатити вартість недорахованої електричної енергії. Перевіряючи обґрунтованість такого рішення суд повинен встановити вчинення споживачем відповідного порушення ПКЕЕ чи договору на постачання електричної енергії, належне фіксування цього порушення відповідним актом, правильність нарахування вартості не облікованої електричної енергії, дотримання електропостачальником інших вимог ПКЕЕ та Методики. При розгляді справи судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником житлового будинку по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на власності на нерухоме майно видане 25.07.2016 року Реєстраційною службою Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області, індексний номер 41227713. 24.09.2015 року між ТОВ «Київоблгаззбут» (постачальник) та [PERSON] (споживач) було укладено типовий договір, за умовами якого постачальник зобовязується постачати природній газ споживачеві, членам його сімї та іншим особам, зареєстрованим у житловому будинку, для побутових потреб, а споживач зообовязується своєчасно оплачувати надані послуги з газопостачання за встановленими цінами, у строки і на умовах, що передбачені цим Договором. Як вбачається з акту № 0801002900 від 18.04.2019 року, ПАТ «Київоблгаз» Васильківське відділення філії по експлуатації газового господарства встановілено [PERSON] побутовий газовий лічильник (після дерповірки) марки Самгаз RS 2001-228, за адресою: [ADDRESS] . Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «КИЇВОБГАЗ» є оператором газорозподільної системи, що на підставі ліцензії АГ № 507469 від 01.09.2015 року здійснює господарську діяльність з розподілу природного, нафтового газу і газу )метану) вугільних родовищ газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Відповідно до п. 5 глави 5 розділу ІІІ Кодексу газоорозподільчих систем, оператор ГРМ має право безперешкодного та безкоштовного доступу до земельних ділянок та інших об`єктів всіх форм власності, на яких розташована газорозподільна система, для виконання службових обов`язків, передбачених законодавством. Для належного виконання Оператором ГРМ функцій щодо забезпечення гарантованого рівня надійності, безпеки, якості та величини тиску газу, запобігання можливим витокам газу та недопущення аварійних ситуацій споживач зобов`язаний забезпечити доступ на власні об`єкти представникам Оператора ГРМ за їх службовими посвідченнями для виконання службових обов`язків, зокрема, для перевірки, повірки та/або експертизи комерційного вузла обліку (лічильника газу), а також перевірки показань лічильників газу. 10.08.2019 року представниками АТ «Київоблгаз» під час контрольної перевірки показань лічильників газу за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п. 1.3 Кодексу ГРС, у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ), про що у відповідності до Кодексу ГРС складено Акт про порушення № 3308, що був підписаний відповідачем. 10.08.2019 року представниками АТ «Київоблгаз» у споживача [PERSON] проведенно роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про свідчить складений акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи та протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку. Відповідно до акту 2494е експертизи лічильника газу від 20.08.2019 року, комісією для проведення експертизи виявлено втручання. 20.08.2019 року представниками АТ «Київоблгаз» складено технічний акт 2494е (480) на лічильник газущодо оцінки його ремонтнопридатності та встановлено, що лічильник не може бути відремонтований в умовах лабораторії. Згідно протоколу № 46 від 12.03.2020 року засідання комісії з розгляду акту про порушення № 3308 від 10.08.2019 року, комісією встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ) та вирішено нарахувати збитки за період з 19.04.2019 року по 09.08.2019 року на суму 14389,98 грн, про що складено акт-розрахунок. У червні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» в особі Васильківського відділення Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів та скасування зайво нарахованої плати за спожитий газ. В поданому позові до суду відповідач просила визнати незаконними дії відповідача щодо складання Акту розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості від 12.03.2020 року б/н по визначенню додаткової вартості (обсягу) поставленого газу за період з 19.04.2019 року по 09.08.2019 року на суму 14389,98 грн. Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.06.2020 року позовну заяву [PERSON] до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» в особі Васильківського відділення Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів та скасування зайво нарахованої плати за спожитий газ залишено без задоволення. З тексту вказаного рішення вбачається, що судом досліджувалися факти, які зазначені в даному позові АТ «Оператор газорозподільної системи «КИЇВОБГАЗ». Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду від 17.11.2021 року, рішення Факстівського міськрайонного суду Київської області від 17.06.2021 року залишено без змін. Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Також, в судовому засіданні були допитані свідки: свідок [PERSON] , суду показав, що працює в Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» та проводив експертизу лічильника в присутності власника. Пакет з лічильником був опломбований. При відкритті пакету, при зовнішньому огляді лічильника були виявлені пошкодження, які фіксувались в присутності власника та в подальшому комісією в присутності власника було оголошено висновок що лічильник розбирався власником; свідок [PERSON] , суду показала, що перебуває у трудових відносинах з позивачем та входила до комісії, якою було встановлено та підтверджено факт втручання споживача в роботу лічильника. Було проведено збори та складено протокол засідання. На засіданні комісії був присутній чоловік відповідача. Відповідно до п. 8 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Як вбачається з акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 2494, вартість робіт щодо проведення експертизи лічильника становить 3501,13 грн. Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК). Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Отже, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є правомірними, обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 2102,00 грн. Куруючись ст. 4,11,12,13,76-81,89,265,268, ЦПК України, на підставі ст.15,16,714ЦК України, ЗУ «Про енергетику», суд,

Outcome: approved