Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-25 00:00:00

До Комунарського\~районного суду\~м.\~Запоріжжя звернулось\~ПАТ «Запоріжжяобленерго»\~в особі\~Запорізьких міських\~електричних мереж\~з позовом\~до [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~стягнення вартості\~не облікованої\~електричної енергії\~у розмірі\~1\~567\~905,29 грн. за період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року, за виключенням 19.04.2018 року та 21.11.2017 року. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що останнє здійснювало постачання електричної енергії на об`єкт за адресою: [ADDRESS] на підставі договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року №7281, укладеного з [PERSON] . Об`єктом електропостачання за вищезазначеним договором є нежитлове приміщення, літ. Е-2 за адресою: [ADDRESS] . Зазначений об`єкт на момент укладання договору належав [PERSON] на підставі права власності. У подальшому право власності на вищезазначене нежитлове приміщення перейшло до [PERSON] . При цьому, враховуючи перехід права власності на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] не звертався до ПАТ «Запоріжжяобленерго» із заявою про розірванням договору про постачання електричної енергії № 7281, а уповноважив [PERSON] представляти його інтереси, для чого 03.11.2015 р. надав довіреність, зареєстровану у реєстрi за № 2942. 06.06.2018 року рейдовою бригадою енергопостачальника за результатом технічної перевірки об`екта електропостачання за адресою: [ADDRESS] було складено акт про порушення ПКЕЕ №00000752. Технічна перевірка проводилася за участі представника [PERSON] - [PERSON] . Підставою для складання акта стало порушення споживачем вимог п. 3.1, 3.6 ПКЕЕ, а саме: «підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. При проведенні технічної перевірки на ділянці проходження ввідного кабелю демонтажом дерев`яного покриття виявлено підключення в місці пошкодження ізоляції, підключення виконано алюмінієвим кабелем перерізом 3х50+1х35мм2». 13.08.2018 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ за участю споживача енергопостачальником було прийнято рішення про застосування до споживача оперативно-господарської санкції за порушення ним ПКЕЕ, а саме: затверджено розрахунок недорахованої електричної енергії по Акту № 00000752 від 06.06.2018 року у розмірі 710 735 кВт.год. на суму 1 567 905,29 грн., що оформлено протоколом від 13.08.2018 року, копію якого разом з розрахунком та рахунком №7281/АН вiд 13.08.2018 року направлено споживачу (докази направлення та отримання додаються). Розрахунок недоврахованоi електроенергії по акту виконано за порушення, визначене п.п. 7 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (далі Методика). Кількість недорахованої електроенергії складає 1 567 905,29грн. Враховуючи, що відповідачі у добровільному порядку не сплачують вартість не облікованої електричної енергії, позивач змушений звернутись до суду за захистом своїх прав. Ухвалою суду від 27.01.2020 року провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. 21.07.2020 року на адресу суду від ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж надійшла заява про забезпечення позову, яку ухвалою суду від 24.07.2020 року задоволено, вжито заходи забезпечення позову у справі за позовом ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж\~ до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: адмінбудівлю з магазином літ. Е-2, загальна площа 446,2 кв.м., яке на праві власності належить відповідачу [PERSON] 24.07.2020 року від представника відповідача [PERSON] [PERSON] надійшла заява про зупинення провадження у справі, у задоволенні якої судом відмовлено ухвалою суду від 24.07.2020 року. Апеляційна скарга на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 24.07.2020 року повернута скаржнику на підставі ухвали Запорізького апеляційного суду від 20.08.2020 року. 10.08.2020 року на адресу суду від представника [PERSON] [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж. Відзив обґрунтований тим, що із позовними вимогами, викладеними у позовній заяві ПАТ «Запоріжжяобленерго» [PERSON] не згодний, та вважає, що позовна заява задоволенню не підлягає з огляду на такі обставини. По-перше, зміст пунктів нормативно-правового акту, які зазначені в Акті про порушення № 00000752 від 06.06.2018 року відрізняються від змісту тих Правил користування електричною енергією, які діяли на момент складання вказаного акту. По-друге в акті про порушення зазначено лише адресу, за якою виявлено порушення та не зазначено об`єкта, на якому його виявлено. По-третє, вiдповiдно до пункту 2.9 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W. кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою (2.7) Методики. Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики. Актом про порушення від 06.06.2018 року №00000752 не зафіксовано встановлення за адресою: [ADDRESS] жодних пристроїв, що занижують покази приладу обліку електричної енергії, або вчинення будь-яких дій, що призвели до недообліку електричної енергії. Згідно з Актом про порушення від 06.06.2018 року, на об`єкті за адресою: [ADDRESS] виявлено підключення до електричних мереж, що не є власністю електропостачальника, електропроводки (до якої не було приєднано жодної електроустановки) поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Виявлено відгалуження електропроводки довжиною декілька сантиметрів мало заізольовані кінцівки, перемотані з основною електромережею, та мали застарілий вигляд. Факт використання зазначеного відгалуження електропроводки шляхом підключення до нього будь-яких електроустановок з метою позаоблікового споживання електричної енергії ПАТ «Запоріжжяобленерго» не встановлено. Працездатність спірного підключення до електричної мережі працівниками ПАТ "Запоріжжяобленерго" не перевірялись. Зазначене підтверджується Актом про порушення від 06.06.2018 року № 00000752, а також позицію представника відповідача, викладеною у відзив на позовну заяву від 23.10.2018 у справі N 335/11210/18 за позовом [PERSON] до ПАТ «Запоріжжяобленерго», яка знаходиться в провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, відповідно до якого підключення поза приладом обліку електропроводки є самостійним порушенням, незважаючи на наявність чи вiдсутнiсть підключених до прихованої проводки струмоприймачів, та у енергопостачальника вiдсутнiй обов`язок перевіряти працездатність позаоблікової електропроводки та проводити демонстрацію їх роботи. Таким чином, розрахунок кількості робочих днів споживача, виходячи із 767 днів із дня останньої технічної перевірки, не заснований на законі та обставинах справи. Вiдповiдно до п. 3.33 ПКЕЕ, електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку. Згідно п. 1.2 ПКЕЕ, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо) цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. У відзиві на позовну заяву від 23.10.2018 року у справі № 335/11210/18 за позовом [PERSON] до ПАТ «Запоріжжяобленерго», яка знаходиться в провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, ПАТ «Запоріжжяобленерго» зазначило про прихований спосіб виконання підключення, оскільки точку позаоблікового підключення виявлено під час технічної перевірки в результаті часткового демонтажу обшиви дерев`яного покриття, що неможливо було виявити при контрольному огляді лічильника. Проте, згідно з Актом про порушення від 06.06.2018 року при проведенні технічної перевірки "Приховане" позаоблікове підключення було виявлено без жодних спеціальних технічних засобів з боку працівників ПАТ "Запоріжжяобленерго". При цьому, під час перевірки 06.06.2018 року один iз присутніх представників електропередавальної організації цілеспрямовано розпочав розбирати обшивку стіни будинку саме в тому місці, де знаходилось зазначене відгалуження електропроводки, що свідчить або про обізнаність працівника ПАТ «Запоріжжяобленерго» щодо цього факту, або про те, що це підключення було виконано не таким уже й прихованим способом. Крім цього, як зазначено вище, розрахунок вартості електроенергії, що підлягає до сплати, проведений починаючи з дати останньої перевірки, яка оформлена Актом технічної перевірки від 28.04.2016 року № 5273, складеним представником ВАТ «Запоріжжяобленерго» Горбенко В.І., до моменту виявлення порушення. Вiдповiдно до Акту від 28.04.2016 року, проведення технічної перевірки здійснювалось в присутності безпосередньо позивача [PERSON] , про що зазначено в даному акті. Проставлений в даному Акті підпис від імені [PERSON] за загальними ознаками в цілому суттєво відрізняється від підпису [PERSON] , який вчинено останнім на інших документах, зокрема, в Договорі, укладеному із ПАТ «Запоріжжяобленерго», в довіреності на ім`я [PERSON] , посвідченої приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Півняком О.С. 03.11.2015 року, та інших документах. Крім цього, за наявною інформацією на час проведення даної перевірки, [PERSON] взагалі був відсутній на території України. По-третє, як зазначено вище, ПАТ «Запоріжжяобленерго» стверджує про відсутність перевірки працездатності виявленого кабелю із відгалуженням та наявності напруги на ньому. Із врахуванням незазначення точного місцезнаходження виявленого порушення зазначена обставина унеможливлює достеменно встановити, чи є кабель iз відгалуженням електропроводки частиною системи електропостачання об`єкта за адресою: [ADDRESS] , або частиною іншого інженерного обладнання будинку, яке не має відношення до електричної мережі системи електропостачання даного об`єкту. По-четверте, вiдповiдно до пункту 1.1 Правил користування електричною енергією, затверджений постановою НКРЕ від 31.07.96 № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 № 910), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії мiж виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Для цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів "Загальні положення", "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку. Акт про порушення від 06.06.2018 року та рішення, оформлене протоколом від 13.08.2018 року, складені на підставі саме ПКЕЕ, у зв`язку із укладеним фізичною особою-пiдприємцем [PERSON] договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року № 7281. Таким чином, до [PERSON] як фізичної особи, не можуть бути пред`явлені вимоги, які засновані та випливають із Правил користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ 31.07.96 року № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 № 910). По-пяте, [PERSON] не є споживачем електричної енергії на об`єктах за адресою [ADDRESS] , у зв`язку із відсутністю між ним та позивачем договору про постачання електричної енергії та наявністю діючого договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року № 7281 на об`єкти за вказаною адресою між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та ПАТ «Запоріжжяобленерго». Більш того, листом від 25.09.2018 року [PERSON] звертався до ПАТ «Запоріжжяобленерго» із заявою про узгодження схеми електропостачання у зв`язку із зміною власника, на що йому було відмовлено із посиланням на необхідність розірвання договору про електропостачання, який було укладено із попереднім власником. Тому, [PERSON] не може нести вiдповiдальнiсть за порушення умов договору, укладеного із ФОП [PERSON] та Правил користування електричною енергією. По-шосте, вiдповiдно до Акту про порушення від 06.06.2018 року № 00000752, відповідачами допущене порушення пунктів 3.1 та 3.6 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ від 31.07.96 року № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 № 910). Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 13.08.2018 року № 2, рішення про виконання розрахунку недоврахованої електроенергії було прийнято саме в результаті розгляду акту від 06.06.2018 року № 00000752. Проте, постанова НКРЕ від 31.07.96 року № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 №910), якою були затверджені Правила користування електричною енергією, втратила чинність на підставі постанови НКРЕКП 14.03.2018 року № 312. З огляду на викладені обставини комісія з розгляду Актів про порушення не могла застосовувати ані до [PERSON] , ані до [PERSON] будь - якi санкції за порушення вимог нормативного акту, дія якого вже припинена. 26.08.2020 року на адресу суду від ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що доводи, викладі у відзиві на позовну заяву, не спростовують правомірності складання акта про порушення та правомірності нарахування не облікованої електричної енергії. Також зазначив, що методикою чітко визначення право енергопостачальника здійснити Споживачу нарахування недорахованої електричної енергії та самовільне підключення ним саме електропроводки поза розрахунковим приладом обліку. Позиція відповідача 2 щодо не зазначення в акті про порушення об`єкта, на якому виявлено порушення, спростовується п. 3 акта та додатком №1 до нього, відповідно до яких вбачається фактичне підключення дооблікової електропроводки (що здійснено алюмінієвим кабелем 3х50+1х35 мм?) до ввідного кабелю, який перебуває в межах експлуатаційної та балансової відповідальності власника електроустановки. В акті про порушення зазначено, що точку позаоблікового підключення виявлено під час технічної перевірки в результаті часткового демонтажу обшивки дерев`яного покриття. Демонтаж обшивки стелі свідчить про неможливість виявлення самовільного підключення при контрольному огляді в результаті лише візуального огляду схеми обліку, а відповідно розрахунок за період з 28.04.2016р. по 06.06.2018р., здійснено у відповідності до вимог п. 2.5 Методики з дня останньої технічної перевірки. Відповідно до п.п. 7 п. 2.1 Методики, підставою для нарахування вартості недорахованої електричної енергії є виявлення факту самовільного підключення споживачем позаоблікової електропроводки, при цьому, анi Методикою, ані ПКЕЕ не вимагається встановлення енергопостачальником, які саме струмоприймачі підключенні до самовільно улаштованої електропроводки. Постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії №7281, за умовами якого всі розрахунки здійснюються відповідно до ПКЕЕ. Відповідно до п. 4.2.5 договору в редакції додаткової угоди від 01.11.2007 року, споживач сплачує Постачальнику вартість недорахованої електричної енергії, розраховану відповідно до Методики внаслiдок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (за споживання електроенергії поза засобами обліку, інших умов, визначених Методикою). На момент прийняття комісією рішення 13.08.2018 року про нарахування недорахованої електричної енергії, [PERSON] не повідомлялося про продаж об`єкту електропостачання, що є його обов`язком відповідно до п. 2.4 договору № 7281 та п. 6.18 ПKEE. Крім того, [PERSON] , який був присутній на комісії, як представник [PERSON] на підставі довіреності, також не повідомляв, що вже є власником електроустановки. Важливою обставиною в даному випадку є не статус споживача: фізична або юридична особа, а статус об`єкту електропостачання: житлове або нежитлове приміщення, що має значення для застосування відповідного тарифу при розрахунках за спожиту електричну енергію. За умовами договору про постачання електричної енергії об`єктом електропостачання є торгівельно-готельний комплекс, тобто нежитлова будівля, яка використовується для підприємницької діяльності. Розрахунок недорахованої електричної енергії було здійснено виходячи із тарифу, за яким споживач щомісячно здійснював оплату фактично спожитої електричної енергії в процесі використання приміщення за його функціональним призначення, при цьому, не має ніякого значення хто с власником приміщення фізична або юридична особа. Більш того, [PERSON] , після набуття права власності на об`єкт електропостачання, продовжує використовувати його, як торгівельно-готельний комплекс, на підтвердження чого надається для прикладу акт про обсяги спожитої електричної енергії за червень 2020 року. З 01.01.2019 року відповідачі приєдналися до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу e/eнергії (надалі - Договір про розподіл), який розміщено на офіційному сайті ПАТ «Запоріжжяобленерго», і є у загальному доступі. Приєднання відбулося на умовах чинного договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року за №7281 щодо індивідуальних характеристик об`єкта, потужності, класу надійності, ідентифікаційних кодів, особливостей обліку тощо згідно п. 4 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 року. Відповідач 2 у судовому засіданні 24.07.2020 року підтвердив, що за об`єктом електропостачання, який належить йому на праві власності відбувається факт споживання електричної енергії, за яку він щомісячно сплачує на підставі виставлених рахунків. Враховуючи, що за об`єктом електропостачання відбувається безперебійне споживання електричної енергії, [PERSON] , як власник приміщення, є споживачем електричної енергії у розумінні ПКЕЕ та ПРРЕЕ з 01.01.2019 року на підставі договору про розподіл. Таким чином, [PERSON] , як власник приміщення, несе відповідальність за порушення ПКЕЕ, допущені в процесі володіння об`єктом електропостачання. Стосовно відмови [PERSON] в укладанні договору про постачання електричної енергії, слід зазначити, що така відмова мотивовано необхідністю розірвання договору з попереднім власником [PERSON] (оскільки одностороння розірвання договору не передбачено його умовами). Після отримання листа від 30.10.2018 року про відмову [PERSON] так i не подав необхідної заяви про розірвання договору, на що був уповноважений на підставі довіреності, як представник [PERSON] . Акт про порушення було складено 06.06.2018 року за порушення ПКЕЕ, які були чинними. 13.08.2018 року рішення про нарахування недорахованої електричної енергії було прийнято на підставі п.п. 7 п. 2.1 Методики, яка була чинна до 27.07.2019 року. При цьому, нарахування здійснено за період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року, тобто в період дії ПКЕЕ, вимоги які вiдповiдачi порушили. Отже, враховуючи, що спірні правовідносини виникли 06.06.2018 року, тобто в період дії ПКЕЕ, та рішення про нарахування недорахованої електроенергії прийнято на підставі діючої Методики станом на 13.08.2018 року, твердження відповідача 2 про застосування санкції за порушення вимог нормативного акту, дія якого вже припинена, є безпідставним та необґрунтованим. 12.11.2020 року на адресу суду від представника відповідача [PERSON] [PERSON] надійшли заперечення у справі №333/115/20, в яких він просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на таке. Підставою до стягнення вказаної вартості необлікованої електричної енергії є рішення позивача, оформлене протоколом №2 засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 13.08.2018 року, яким нараховано 710 735 кВт.г. на загальну суму 1 567 905,29 грн. Вказаний протокол №2 прийнятий на підставі акту про порушення № 00000752 від 06.06.2018 року, відповідно до якого допущене споживачем порушення полягає у підключенні до електричної мережі, що не є електропостачальника, електропроводки поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку, що є порушенням п. 3.1 та 3.6 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.96 № 28. При цьому, відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду в 14.01.2020 року у справі № 910/17955/17, наявність порушень порядку винесення рішень комісії енергопостачальника щодо нарахування сум за недовраховану електроенергію є наслідком їх скасування та відповідно неможливість стягнення визначених у них сум. Як вбачається зі самого протоколу від 13.08.2020 року №2 та обставин справи, експертиза пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії не проводилась. Таким чином, відповідно до вищевказаних вимог ПРРЕЕ, акт про порушення від 06.06.2018 року мав бути розглянутий до 06.08.2018 року. Абзацом 8 п. 8.2.6. ПРРЕЕ передбачено, що комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. Зa рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комiсiєю, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Однак жодна з визначених даною нормою обставин не настала, а отже акт про порушення від 06.06.2018 року № 00000752 вважається недійсним та підлягає скасуванню. Таким чином, рішення, оформлене протоколом №2 засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 13.08.2018 року, є незаконним та таким, що не підлягає виконанню. Крім того, відповідно до абзацу 10 п. 8.2.6. ПРРЕЕ, у разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Всупереч вказаним вимогам, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по акту про порушення від 06.06.2018 року № 00000752 не містить посилання на відповідні пункти методики, що породжує для споживача негативні наслідки у вигляді стану юридичноi невизначеності. Також, в порушення вимог Методики, яка встановлює в усіх випадках період нарахування до дня виявлення порушення його усунення, в розрахунку за червень 2018 року зазначено 6 днів хоча законним є нарахування за 5 повних днів до дня виявлення порушення - шостого дня місяця. Вказані обставини в своїй сукупності дозволяють дійти висновку, що позовні вимоги про стягнення з [PERSON] суми в розмірі 1 567 905,29 грн. визначені незаконним рішенням, оформленим протоколом №2 засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 13.08.2018 року, є необґрунтованими та безпідставними. Щодо позовних вимог про стягнення солідарно з [PERSON] вищевказаної суми то, а ні в позовній заяві, а ні в будь-якій iншiй заяві по суті справи не наведено жодної норми закону, договору чи будь-якої іншої підстави, яка б давала можливість дійти висновку про обов`язок власника будинку сплачувати будь - які платежі за відсутності договору. Крім того, в період з 23.08.2016 року по 31.12.2018 року [PERSON] передав [PERSON] в оренду об`єкти нерухомості, розташовані за адресою: [ADDRESS] , а саме: адмінбудівлю з магазином, загальною площею 446,2 кв.м., більярдну, загальною площею 47.7 кв.м., сауну, загальною площею 18,8 кв.м. гардеробну, загальною площею 1,5 кв.м., літню кухню, загальною площею 32,7. 21.12.2020 року та 15.02.2021 року на адресу суду від ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж надійшли письмові пояснення, які судом прийнято до розгляду. 29.01.2021 року на адресу суду від представника відповідача [PERSON] [PERSON] надійшли письмові пояснення, які судом прийнято до розгляду. Ухвалою суду від 30.04.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті. Ухвалою суду від 30.11.2021 року у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] про залишення без розгляду позовних вимог до [PERSON] по цивільній справі №333/115/20 відмовлено. В судовому засіданні представник позивача\~ [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обся з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача\~ [PERSON] \~ [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Відповідач [PERSON] заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення\~представника позивача\~ [PERSON] , представника відповідача [PERSON] [PERSON] , відповідача [PERSON] , дослідивши матеріали справи та наявні в ній письмові докази, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову, з огляду на таке. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Частиною 1 ст. 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. На роздрібному\~ринку електричної\~енергії споживання\~та використання\~електричної енергії\~для потреб\~електроустановки споживача\~здійснюється за\~умови забезпечення\~розподілу/передачі\~та продажу\~(постачання)\~електричної енергії\~на підставі\~договорів про\~розподіл/передачу,\~постачання електричної\~енергії,\~надання послуг\~комерційного обліку,\~які укладаються\~відповідно до\~цих Правил,\~Кодексу системи\~передачі,\~Кодексу систем\~розподілу та\~Кодексу комерційного\~обліку (п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії) (в редакції від 14.03.2018 року). Судом встановлено, що на підставі рішення виконавчого комітету Запорізької міської ради від 13.03.2003 року №74/19, оформлено будинок [ADDRESS] за [PERSON] як нежитлове приміщення для подальшого використання під офіс, кафе та магазин продовольчих товарів. Факт належності [PERSON] станом на 24.09.2003 року нежитлового приміщення літ. Е-2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 15.04.2003 року серії [NUMBER] , витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 25.04.2003 року №448896, а також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.03.2020 року №205302889. В період\~з 28.04.2016\~року по\~06.06.2018\~року,\~за виключенням\~19.04.2018\~року та\~21.11.2017\~року, ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж здійснювало постачання електричної енергії на об`єкт - нежитлове приміщення літ. Е-2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на підставі договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року №7281, укладеного з [PERSON] . Розділом 1 Договору визначено, що Постачальник електричної енергії продає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та додатками до Договору, що є його невід`ємними частинами. Згідно п. 2 Договору, під час виконання його умов, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема\~Правилами користування електричною енергією, Правилами улаштування електроустановок та технічними умовами. Пунктом 2.1 Договору передбачено, що Постачальник електричної енергії зобов`язується постачати Споживачу електроенергію, як різновид товару, зокрема: - в межах 5,0 кВт дозволеної потужності; - в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, Додатком №1 «Обсяги постачання електричної енергії Споживачу», Додатком №2 «Порядок визначення та коригування граничних величин, та з урахуванням умов розділу 6 цього Договору. Частиною 4 ст. 82 ЦПК України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.08.2021 року по справі №335/11210/21, яке постановою Запорізького апеляційного суду від 26.01.2022 року залишено без змін, встанволено, що підставою для укладання договору про постачання електричної енергії від 24.09.2003 року №7281 між ПАТ «Запоріжжяобленерго»\~в особі\~Запорізьких міських\~електричних мереж\~та[PERSON] було виконання Споживачем Технічних умов від 07.07.2003 року №1874/07. 11.08.2006 року, у зв`язку із збільшенням потужності об`єкту електропостачання (з 5кВт до 25кВт) відповідно до Технічних умов від 07.02.2006 року №285/07, між сторонами було укладено відповідну додаткову угоду до Договору. 01.11.2007 року Споживачем і Постачальником електричної енергії укладено Додаткову угоду, якою внесені зміни в п. 4.2.5 Договору, який викладено у наступній редакції: Споживач сплачує Постачальнику вартість недорахованої електричної енергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~Правил користування електричною енергією\~(далі - Методика), затвердженої\~постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року із змінами та доповненнями, у разі таких дій Споживача, зокрема: споживання електричної енергії поза засобами обліку та інших умов, визначених Методикою. Підключення об`єкту електропостачання здійснювалося на підставі Технічних умов від 07.07.2003 року №1874/07 та від 07.02.2006 року №285/07 (про збільшення потужності). За результатом виконання Споживачем Технічних умов Енергопостачальником погоджувалася однолінійна схема електропостачання об`єкту, \~в даному випадку 29.07.2003 року та 19.07.2006 року. Перевірка відповідності електроустановки погодженій однолінійній схемі неодноразово проводилась робітниками відповідача, про що складено акти на допуск в експлуатацію електроустановок від 12.09.2003 року та від 21.07.2006 року. На підтвердження відсутності дооблікових підключень до ввідного кабелю від точки приєднання в ТП-80 до РВУ ТГК «Левада» в матеріалах справи наявні акти технічної перевірки електролічильників ПП\~\~ [PERSON] від 18.01.2011 року, 30.10.2013 року, 28.04.2016 року, які засвідчують, що фактична схема електропостачання об`єкту відповідає проектній документації, а саме: однолінійній схемі. На підставі ухвали Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 24.12.2013 року по справі №333/4848/13-ц, [PERSON] є власником нежитлового приміщення літ. Е-2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначена обставина підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.02.2014 року №17592968, а також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.03.2020 року №205302889. 06.06.2018 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж проведено перевірку об`єкта за Договором №7281 ПП\~\~ [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення перевірки електроустановок позивача представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Виробничого структурного підрозділу Запорізькі міські електричні мережі було виявлено порушення п. 3.1 та п. 3.6\~Правил користування електричною енергією, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. При проведенні технічної перевірці на ділянці проходження ввідного кабелю демонтажем дерев`яного покриття виявлено підключення в місці пошкодження ізоляції. Підключення виявлено алюмінієвим кабелем перерізом 3х50+1х35 мм2. За результатом проведеної перевірки представниками відповідача складено акт про порушення від 06.06.2018 року № 00000752. У пункті 6 зазначеного ату вказано, що споживач не надав паспортні данні всіх наявних струмоприймачів та всього наявного обладнання. Споживач відмовився надати доступ для проведення замірів сили струму навантаження увімкнувши на максимальну потужність всі наявні струмоприймачі. Дозволена потужність споживання відповідно до умов Договору 25 кВт. Час роботи струмоприймачів протягом доби згідно умов Договору. В пункті 10 Акту зазначено про запрошення споживача або уповноваженої ним особи на засідання комісії з розгляду актів на 28.06.2018 року. Акт від 06.06.2018 року № 00000752 підписано з боку споживача його представником [PERSON] , у зауваженнях до акту вказано мовою оригіналу «К обнаруженному нарушению отношения не имею, все пояснения на комиссии». Другий екземпляр акту від 06.06.2018 року № 00000752 було вручено [PERSON] одразу після його складання. 13.06.2018 року, вих. №55/44-3192, позивачем на адресу ПП [PERSON] направлено лист-повідомлення про те, що засідання комісії з рогляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією від 06.06.2018 року № 00000752 відбудеться 27.06.2018 року. 26.06.2018 року [PERSON] подано ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж заяву про отримання копії Договору на електропостачання від 24.09.2003 року №7281 з усіма додатками за адресою: [ADDRESS] , укладеного з ПП\~\~ [PERSON] . Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією від 27.06.2018 року, засідання відкладено на 12.07.2018 року. При цьому, в протоколі комісії з розгляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією від 06.06.2018 року № 00000752 від 27.06.2018 року було допущено помилку в прізвищі споживача, яку виправлено протоколом комісії від 13.08.2018 року №1. За результатами розгляду членами комісії складено від 13.08.2018 року протокол № 2, відповідно до якого комісія прийняла рішення виконати розрахунок недоврахованої електричної енергії по акту згідно Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~Правил користування електричною енергією, затвердженою\~Постановою НКРЕ\~№ 562\~від 04.05.2006 року, зі змінами і доповненнями\~Постанови НКРЕ\~№ 154\~від 08.02.2007 року, № 1384 від 18.12.2008 року, № 1338 від 14.10.2010 року (далі - Методика), по пп. 2.1.7 Методики за період: з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року; час роботи 12 годин; при розрахунку враховані акт технічної перевірки від 28.04.2016 року, акти про відключення від 21.11.2017 року, 19.04.2018 року, акти про підключення від 22.11.2017 року, 20.04.2018 року; кількість недорахованої електричної енергії складає 710735 кВт.год. на суму 1567905,29 грн. Копію протоколу №2 засідання комісії з розгляду актів про порушення від 13.08.2018 року разом з рахунком від 13.08.2018 року № 7281/АН за недовраховану електроенергію по акту про порушення від 06.06.2018 року № 00000752 та розрахунком обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії по акту про порушення від 06.06.2018 року № 00000752 позивачем 14.08.2018 року направлено на адресу відповідача ПП [PERSON] і отримано останнім 12.09.2018 року. Правила користування електричною енергією\~(далі -\~ПКЕЕ, чинні на час підписання акта про порушення від 06.06.2018 року № 00000752) регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Пунктом 1.2\~ПКЕЕ\~визначено, що недоврахована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Пунктом 3.1\~ПКЕЕ\~передбачено, що Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень. Згідно із п. 3.6\~ПКЕЕ, Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) обліку електричної енергії, забороняється, за винятком випадків, передбачених розділом 6 цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом має бути забезпечене окремим обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами обліку, які дають можливість організувати розрахунковий облік за відповідним тарифом на всій площадці вимірювання. Відповідно до підпунктів 1, 2, 27 пункту 10.2\~ПКЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 6.40\~ПКЕЕ\~встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженої\~постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656. Пунктом п.6.41\~ПКЕЕ\~встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Як вбачається з Акту про порушення Правил користування електричної енергії від 06.06.2018 року №00000752, він підписаний представниками обох сторін, з боку представника відповідача Вартанова А.Л. було зазначено зауваження до складеного акту: «к обнаруженному нарушению отношения не имею, все пояснения на комиссии». Відповідно до п.6.42 Правил ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії. Підпунктом 7 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженої\~постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562\~(далі - Методика, чинна на час прийняття комісією рішення з розгляду акта про порушення), Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог\~ПКЕЕ\~та в разі виявлення таких порушень\~ПКЕЕ: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Пунктом 2.2 Методики визначено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення\~ПКЕЕ, розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої\~ПКЕЕ\~процедури. Пунктом 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень\~ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно з п. 4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Відповідно до п. 2.9 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W\~доб.с.п., кВт.год), розраховується за формулою (2.7) Методики. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, зразки кабелів (проводів), через які було здійснено самовільне підключення, можуть вилучатися, про що робиться відповідний запис в акті про порушення. Місце вилучення зразків позначається на схемі. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, Методика застосовується за умови виявлення місця (точки) підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. На підтвердження дотримання вищезазначених вимог Методики, при складанні Акту представниками позивача було виявлено ділянку самовільного підключення, про що зазначено у п. 3 Акту про порушення, та схематично зображено у додатку №1 до Акту. З цієї точки також було вилучено, упаковано та опломбовано пломбою № 17671697 зразок кабелю, яким було здійснено самовільне підключення, що підтверджується Додатком №6 до Акту, а саме: Wдоб.с.п. = Pс.п. tвик.с.п., (2.7), де Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулою: у разі підключення до однієї фази Pс.п. = I Uном.фаз. · cos(фі); (2.8) де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі ПУЕ), (пунктом 3 Акту про порушення встановлено, що самовільне підключення виконано алюмінієвим кабелем перерізом 3х50+1х35мм2, тому згідно з таблицею 1.3.4 ПУЕ, допустимий тривалий струм дорівнює 130 А); Uном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ (0,22 кВ); cos (фі) - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, приймається рівнем 0,9; tвик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу). Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначено за формулою (2.6) Методики, а саме: Дпер. = Дпор. + Дусун.,(2.6) де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки. Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. В Акті про порушення зазначено, що підключення виконано приховано, точку позаоблікового підключення виявлено під час технічної перевірки в результаті часткового демонтажу обшивки стелі, що неможливо було виявити при контрольному огляду лічильника, отже Дпор визначено з 28.04.2011р. (акт технічної перевірки №5273) до моменту виявлення порушення по 06.06.2018р. Кількість робочих днів за період нарахування до Акту про порушення становить 769 днів, виходячи з режиму роботи електроустановки - 7 днів на тиждень, що відповідає п.3 додатку №5до Договору. Оскільки Актом про порушення від 06.06.2018р. № 00000752 встановлено порушення\~ПКЕЕ, позивачем здійснено нарахування обсягу та вартості електричної енергії відповідно до Методики. Як встановлено судом, акт про порушення № 00000752 від 06.06.2018р. підписаний уповноваженими представниками як позивача так і відповідача. Конкретні зауваження у представника відповідавча були відсутні. Предметом спору у даній справі є вимога позивача про стягнення з відповідачів [PERSON] ,\~ [PERSON] вартості\~не облікованої\~електричної енергії\~у розмірі\~1\~567\~905,29 грн. за період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року, за виключенням 19.04.2018 року та 21.11.2017 року. В своїх запереченням представник відповідача [PERSON] [PERSON] зазначив про те, що акт про порушення всупереч вимогам п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії не був розглянутий комісією протягом 60 календарних днів, що є підставою для скасування спірного протоколу №2. Зазначені пояснення представника відповідача [PERSON] [PERSON] суд не\~приймає до\~уваги,\~оскільки рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.08.2021 року по справі №335/11210/21, яке постановою Запорізького апеляційного суду від 26.01.2022 року залишено без змін, встановлено, що відповідно до підпункту 8.2.6 пункту 8.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Натомість,\~Правила користування електричною енергією\~не встановлювали строків розгляду такого акта. Відповідно до\~статті 5 Цивільного кодексу України\~акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Отже, за загальним правилом закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Аналогічне тлумачення принципу дії законів та інших нормативно-правових актів у часі міститься у пункті 2\~рішення Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 09.02.1999 «У справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів)»\~та у пункті 4\~рішення Конституційного Суду України № 3-рп/2001 від 05.04.2001\~«У справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (справа про податки). За таких обставин та з огляду на те, що дія нормативно-правового акта поширюється тільки на ті відносини, які виникли після набуття ним чинності, що є однією з гарантій правової стабільності, враховуючи, що складення акта про порушення відбулося до набрання чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії, а чинні на той час\~Правила користування електричною енергією\~не встановлювали строків розгляду такого акта, ПАТ «Запоріжжяобленерго» мало «законне сподівання» на застосування приписів саме діючого нормативного акта, який не регламентував часових обмежень для розгляду акту про порушення». Аналогічна думка висловлена у постановах Верховного Суду від 19.03.2021р. у справі № 908/3049/19, від 13.05.2021р. у справі № 904/3031/19. При цьому, суд виходить з того, що відповідно до ч.1\~ст.48 ЦПК України,сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Як вбачається зі змісту ст.ст. 51, 175 ЦПК України, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд, при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Якщо позивач помилився відносно обов`язку відповідача щодо поновлення порушеного права, суд має виходити із положень ст.\~51\~ЦПК України та з урахуванням ч. 5 ст. 12 ЦПК України, роз`яснити позивачеві право на заміну неналежного відповідача. Таким чином, суд, як державний орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до закону, має право й зобов`язаний визначити суб`єктний склад учасників процесу залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Це передбачено п. 1 ч. 1ст. 189 ЦПК Українита іншими нормами процесуального права, які передбачають заміну неналежного відповідача чи залучення співвідповідачів. Статтею 51 ЦПК України, урегульовано питання залучення до участі у справі співвідповідача, заміна неналежного відповідача. Так, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. За змістомст.\~51\~ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згодний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. З урахуванням принципу диспозитивності, суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Пленум Верховного Суду України у п. 8 постанови від\~12\~червня 2009\~року №\~2\~«Про застосування\~норм цивільного\~процесуального законодавства\~при розгляді\~справ у\~суді першої\~інстанції» роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеномустаттею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. З аналізу положень ст.13\~ЦПК України вбачається, що суд зобов`язаний вирішити справу за тим зверненням особи, що пред`явлене, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідач - це особа, яка на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За змістом положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом;докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вказаних норм закону позивач, звертаючись до суду з позовом, повинен довести факт порушення невизнання чи оспорення його прав свобод чи інтересів саме вказаним ним відповідачем. При цьому слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не в змозі вирішувати та задовольняти позов без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов`язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача). Як вбачається\~із змісту\~позову,\~позивачем заявлено\~вимоги про\~солідарне стягнення\~з [PERSON] \~та [PERSON] \~вартості не\~облікованої електричної\~енергії у\~розмірі 1\~567\~905,29 грн. за період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року, за виключенням 19.04.2018 року та 21.11.2017 року. 06.06.2018\~року позивачем\~складеноАкт про порушення Правил користування електричною енергією № 00000752, яким встановлено порушення\~ПП [PERSON] ПКЕЕ, та здійснено нарахування обсягу та вартості електричної енергії відповідно до Методики. При цьому, судом встановлено, що в період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року власником нежитлового приміщення літ. Е-2 за адресою: [ADDRESS] був [PERSON] . У зв`язку з чим, позивачем не доведено, що саме [PERSON] є належним відповідачем, а також те, що він порушив п. 3.1 та п. 3.6\~ПКЕЕ та має відповідати за пред`явленим позовом. Крім того, позивачем 06.06.2018 року під час проведення перевірки та складанні Акту про порушення Правил користування електричною енергією № 00000752 не встановлено порушення відповідачем [PERSON] п. 3.1 та п. 3.6\~Правил користування електричною енергією, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Так, згідно Акту про порушення № 00000752 від 06.06.2018 року допущене споживачем порушення полягає у «...Підключенні до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника, електропроводки поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку...», що є порушенням п. 3.1 та 3.6 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.96 № 28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 № 910). При цьому пункт 3.1. ПКЕЕ на момент складання акту про порушення мав наступну редакцію: «Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а i також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю i управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень.» Пункт 3.6 ПКЕЕ на момент складання акту про порушення мав наступну редакцію: «Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) обліку електричної енергії, забороняється, за винятком випадків, передбачених розділом 6 цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом має бути забезпечене окремим обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами обліку, які дають можливість організувати розрахунковий облік за відповідним тарифом на всій площадці вимірювання.» Згідно до пункту 1.2 ПКЕЕ в редакції, чинній на час складання акту про порушення, для цілей цих Правил наведені нижче терміни та визначення вживаються в такому значенні: - електропроводка сукупність проводів і кабелів з кріпленнями, деталями монтажу та захисту, які покладено на поверхні чи всередині конструктивних елементів споруд; - електроустановка - комплекс взаємопов`язаних устаткування і споруд, призначених для виробництва або перетворення, передачі, розподілу чи споживання електричної енергії; Таким чином, вказані пункти нормативно-правового акту відрізняють електропроводку та електроустановку одне від одного та порушенням вважають саме підключення електроустановки, а не електропроводки. Отже, суд погоджується із стороною відповідача [PERSON] , що в даному випадку в акті про порушення не було зазначено зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти Правил користування електричною енергією. Крім того, в Акті про порушення Правил користування електричною енергією № 00000752 від 06.06.2018 року не конкретизовано в якому саме об`єкті було виявлено порушення, а вказано лише адресу: [ADDRESS] . Водночас, із технічної документації вбачається, що за вказаною адресою перебуває кілька підключених об`єктів та будівель, а саме торгово-готельний комплекс (адмінбудівля з магазином літ. Е-2 за техпаспортом), баня (сауна літ. П за техпаспортом) та літня площадка (альтанка літ. П за техпаспортом). Вiдповiдно до протоколу засідання комісії з розгляду Актiв про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 13.08.2018 № 2 встановлено, що порушення відповідає п. 2.1.7. "Методики...". Згідно з пунктом 2.9 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W, кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою (2.7) Методики. Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики. Вiдповiдно до формули (2.6), яка наведена у пункті 2.5 Методики кiлькiсть днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначаться за формулою Д пер. = Д пор. + Д усун., (2.6) де: Дпор. - робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. І лише у разі якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії виявити які представники постачальника електричної енергії контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Дпор визначається виходячи з кiлькостi робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття власності або користування су разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки. При визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої наслідок порушення споживачем ПКЕЕ, кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпор), розраховано ПАТ "Запоріжжяобленерго" у кількості 767 днів, виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки до дня виявлення порушення (з 28.04.2016 по 06.06.2018). Водночас, Актом про порушення від 06.06.2018 №00000752 не зафіксовано встановлення за адресою: [ADDRESS] жодних пристроїв, що занижують покази приладу обліку електричної енергії, або вчинення будь-яких дій, що призвели до недообліку електричної енергії. Згідно з Актом про порушення від 06.06.2018 на об`єкті за адресою: [ADDRESS] виявлено підключення до електричних мереж, що не є власністю електропостачальника, електропроводки (до якої не було приєднано жодної електроустановки) поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Отже, розрахунок кількості робочих днів споживача ходячи із 767 днів із дня останньої технічної перевірки здійснений на думку суду неправильно, тому, відповідно невірно була і нарахована сума заборгованості. Акт про порушення від 06.06.2018 року та рішення, оформлене протоколом від 13.08.2018 року, були складені відносно ПП [PERSON] . Хоча [PERSON] і був присутнім під час комісії, але він представляв інтереси саме [PERSON] . Тобто, в даному випадку ні акт про порушення, ні вказаний протокол під час їх складання та розгляду не стосувалися [PERSON] , тому відповідно останній і не відстоював на них свої інтереси. З огляду на викладене, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~стягнення вартості\~не облікованої\~електричної енергії\~у розмірі\~1\~567\~905,29 грн. за період з 28.04.2016 року по 06.06.2018 року, за виключенням 19.04.2018 року та 21.11.2017 року. При вирішенні питання про скасування заходів забезпечення позову ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, суд дійшов до такого. Статтею 158 ЦПК України визначено, що \~суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч. 1). У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч. 9). Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 24.07.2020 року вжито заходи забезпечення позову у справі за позовом ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж\~ до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: адмінбудівлю з магазином літ. Е-2, загальна площа 446,2 кв.м., яке на праві власності належить відповідачу [PERSON] . Постановою приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Д.Ю. від 24.07.2020 року виконавче провадження №62656068 по виконанню ухвали Комунарського\~районного суду\~м.\~Запоріжжя від\~24.07.2020\~року закінчено. Факт накладення арешту на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: адмінбудівлю з магазином літ. Е-2, загальна площа 446,2 кв.м., яке на праві власності належить відповідачу [PERSON] , підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.03.2020 року №205302889. З огляду на те, що судом прийнято рішення про відмову у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~стягнення вартості\~не облікованої\~електричної енергії\~у розмірі\~1\~567\~905,29 грн., враховуючи вимоги ч. 9 ст. 158 ЦПК України, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову та зняти арешт на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: адмінбудівлю з магазином літ. Е-2, загальна площа 446,2 кв.м., яке на праві власності належить відповідачу [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судовий збір в сумі 23\~518,58 грн. покладається судом на позивача.

Outcome: dismissed