Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-24 00:00:00

позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 29561,60 гривень. Свої позовні\~вимоги обґрунтовує\~тим,\~що 25\~липня 2014\~року між\~нею та\~відповідачем [PERSON] \~було укладено\~шлюб,\~який зареєстрований\~у Виконавчому\~комітеті Ожидівської\~сільської ради\~Буського району\~Львівської області.\~Від шлюбу\~мають сина\~ [PERSON] ,\~ [INFO] .\~Після розірвання\~шлюбу 03.12.2012\~року рішенням\~Пустомитівського районного\~суду Львівської\~області син\~ [PERSON] \~проживає з\~позивачем та\~знаходиться на\~її утриманні.\~Судовим наказом\~№ 436/3731/19\~від 09.09.2019\~року прийнято\~рішення стягувати\~з [PERSON] \~аліменти на\~утримання однієї\~дитини [PERSON] ,\~ [INFO] \~у розмірі\~ј (однієї\~чверті)\~заробітку (доходу),\~але не\~менше 50%\~прожиткового мінімуму\~для дитини\~відповідного віку\~та не\~більше десяти\~прожиткових мінімумів\~на дитину\~відповідного віку.\~Після вступу\~судового рішення\~в законну\~силу вона\~отримала виконавчий\~лист та\~подала його\~до виконавчої\~служби за\~місцем проживання\~боржника.\~18.09.2019\~року державним\~виконавцем Личаківського\~відділу державної\~виконавчої служби\~міста Львова\~було відкрито\~виконавче провадження.\~Однак,\~з дня\~відкриття виконавчого\~провадження боржник\~рішення суду\~у добровільному\~порядку виконує\~не систематично,\~про що\~свідчать постанови\~головного державного\~виконавця та\~внесення [PERSON] \~до Єдиного\~реєстру боржників.\~Станом на\~06.06.2022\~року заборгованість\~по сплаті\~аліментів складає\~29561,60\~гривень. А тому, за проведеним нею розрахунком за період з 01 жовтня 2021 року по 31 травня 2022 року неустойка за несвоєчасну сплату аліментів відповідачем становить 30671,22 гривень, однак згідно зі ст.196 СК України сума пені не може бути більше 100% заборгованості, тому суму пені, яка підлягає стягненню становить 29561,60 гривень. У зв`язку з наведеним, просить позовні вимоги задовольнити повністю. 05 серпня 2022 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просить про задоволення позову частково з наступних підстав. Так, представник відповідача у відзиві зазначив, що у відповідача дійсно виникла заборгованість перед позивачем, яка виникла в силу об`єктивних причин, а саме безробіття, також відповідач має на утриманні сина від другого шлюбу. Згодом, відповідач двома платежами погасив усю заборгованість в сумі 36040,0 гривень. За період з 01.10.2021 року до 21.01.2022 року заборгованість у сумі 13371,75 гривень на рахунок позивачки 04.06.2022 року. Іншу частину заборгованості за період з 01.02.2022 року до 31.05.2022 року в сумі 12936,0 гривень він сплатив 22.07.2022 року на рахунок позивача сумою 22640,0 гривень наперед в рахунок майбутніх платежів (за серпень 2022 року). Таким чином стягненню підлягає пеня в сумі 6888,42 гривень (лютий 3234,0 гривень; березень 2296,14 гривень; квітень 1325,94 гривні; травень 323,40 гривень). 15 серпня 2022 року позивач подала відповідь на відзив, з якого вбачається наступне. Так, зазначає, що відповідач не надав статусу безробіття, не став на облік в центр зайнятості як безробітний. Також відповідач не довів факту погіршення свого майнового стану у зв`язку із народженням дитини від іншого шлюбу. Також, представник відповідача у відзиві зазначає, що стягнення пені за період 01.10.2021 року - 31.01.2022 року є безпідставним, оскільки позивач надала недостовірну інформацію про заборгованість на момент подання позову. Однак, цей факт є хибним, оскільки кошти в сумі 13400,0 гривень вона отримала 29.06.2022 року про що свідчить банківська виписка. Позовна заява поступила до суду 10.06.2022 року. Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 27.06.2022 року, позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині ухвали. 29 червня 2022 року позивачем подано заяву на усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду від 27.06.2022 року. Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 04.07.2022 року, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб. Позивач [PERSON] 25.08.2022 року в судове засідання не з`явилася, разом з тим 19.07.2022 року та 15.08.2022 року подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Представник відповідача - адвокат Кравець В.Ю. 25.08.2022 року в судове засідання не з`явився, разом з тим 25.08.2022 року, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності, просить позов задовольнити частково. Враховуючи вищенаведені обставини та відповідно до вимог ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності учасників процесу. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу 25.08.2022 року за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення частково, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у шлюбі, який зареєстровано 25.07.2014 року Виконавчим комітетом Ожидівської сільської ради Буського району Львівської області, актовий запис № 10, однак такий було розірвано рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 03.12.2019 року (а.с.7, 9). У шлюбі\~у сторін\~народився син\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про народження\~Серії [NUMBER] \~від 23.02.2017\~року,\~виданого Личаківським\~районним у\~місті Львові\~відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Головного територіального\~управління юстиції\~у Львівській\~області,\~актовий запис\~№ 188 (а.с.8). Личаківським районним судом м.Львова 09 вересня 2019 року видано судовий наказ у справі № 463/6731/19 року, згідно якого стягуються щомісячно з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання однієї дитини [PERSON] , [INFO] в розмірі ј (однієї чверті) заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 12.08.2019 року та до досягнення дитиною повноліття (а.а.10). Головним державним виконавцем Личаківського відділу державної виконавчої служби міста Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській області Кузьменко Н.О. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 60093845 від 18.09.2019 року на підставі судового наказу № 463/6731/19, виданого 16.09.2019 року (а.с.11). Крім того, головним державним виконавцем Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Кузьменко Н.О. у виконавчому провадженні № 60093845, 12.01.2022 року винесено постанову про встановлення тимчасового обмеження боржника [PERSON] у праві виїзду за межі України (а.с.12). Крім того, головним державним виконавцем Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Кузьменко Н.О. у виконавчому провадженні № 60093845, 12.01.2022 року винесено постанову про встановлення тимчасового обмеження боржника [PERSON] у праві полювання (а.с.13). Крім того, головним державним виконавцем Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Кузьменко Н.О. у виконавчому провадженні № 60093845, 12.01.2022 року винесено постанову про встановлення тимчасового обмеження боржника [PERSON] у праві керування транспортними засобами (а.с.14). Крім того, головним державним виконавцем Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Кузьменко Н.О. у виконавчому провадженні № 60093845, 12.01.2022 року винесено постанову про встановлення тимчасового обмеження боржника [PERSON] у праві користування вогнепальною мисливською, пневматичною та охолощеною зброєю, пристроями вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями ментальними снарядами несмертельної дії (а.с.15). З довідки про розмір заборгованості по аліментах від 06.06.2022 року вбачається, що розмір заборгованості відповідача по аліментах станом на 06.06.2022 року становить 29561,0 гривень (а.с.16). Частиною 3 статтею 195 СК України передбачено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. Згідно з п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосуванням судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін (частина четверта статті 15 СК України). Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо. Отже, з урахуванням правової природи пені як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом ст.196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Законодавець встановив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, в який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. З поданого\~позивачем розрахунку\~заборгованості вбачається,\~що розмір\~неустойки (пені)\~за несвоєчасну\~сплату аліментів\~становить 29561,60\~гривень.\~Розмір неустойки\~було розраховано\~та обраховано\~за наступною формулою: p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів того, що відповідач у встановленому законом порядку звертався до суду із скаргою на дії державного виконавця щодо складання довідки-розрахунку заборгованості по аліментах на підставі якої нараховано неустойку (пеню). Під час вирішення питання про стягнення пені за прострочення сплати аліментів боржником, необхідно брати до уваги фактичні обставини, що зумовили виникнення заборгованості, можливість та обізнаність боржника про необхідність утримувати дитину, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення, участь боржника у вихованні дитини, що сприятиме його обізнаності щодо потреб дитини, пов`язаних з її матеріальним забезпеченням. Обов`язок утримувати дитину не залежить від звернення до суду, адже відповідач був обізнаний про свій обов`язок щомісячно сплачувати аліменти на дитину, тому повинен був прийняти міри для своєчасного перерахування аліментів. Матеріали справи свідчать про те, що відповідач був обізнаний про необхідність утримувати дитину, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення. Проте свої зобов`язання вчасно не виконував, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів. Разом з тим, суд не приймає до уваги розрахунок неустойки (пені) поданий позивачем з огляду на наступне. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1%. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%. Як вбачається з розрахунку заборгованості по аліментах від 06.06.2022 року, розмір заборгованості відповідача по аліментах станом на 06.06.2022 року становить 29561,0 гривень. Розмір неустойки (пені) за розрахунком позивача становить 30671,22 гривень. Однак, оскільки відповідно до ст.196 СК України сума пені не може бути більше 100% заборгованості, то сума пені, які підлягає стягненню становить 29561,60 гривень (пеня за прострочення сплати аліментів за жовтень 2021 року становить 6964,70 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за листопад 2021 року становить 6115,20 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за грудень 2022 року становить 6142,96 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за січень 2022 року становить 4204,20 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за березень 2022 року становить 2296,14 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за квітень 2022 року становить 1325,94 гривень; пеня за прострочення сплати аліментів за травень 2022 року становить 323,40 гривень). Разом з тим, судом встановлено, що відповідачем 04.06.2022 року сплачено на користь позивача заборгованість по сплаті аліментів у сумі 13371,75 гривень за період з 01.10.2021 року по 31.01.2022 року, що підтверджується копією квитанції «Monobank» від 04.06.2022 року (а.с.45). Крім того, встановлено, що відповідачем 22.07.2022 року на рахунок позивача сплачено 22640,0 гривень. Вказана сума складається із заборгованості по сплаті аліментів у сумі 12963,0 гривень за період з 01.02.2022 року по 31.05.2022 року та сплатою аліментів наперед в рахунок майбутніх платежів за серпень 2022 року, що підтверджується копією квитанції «Monobank» від 22.07.2022 року (а.с.46). Суд приймає та оцінює вказані квитанції як докази сплати аліментів за ті місяці, за які за розрахунком відсутня сплата аліментів, в тому числі за період з жовтня 2021 по січень 2022 року. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». Тлумачення вказаних норм свідчить, що: загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства; учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів; невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи; стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У Сімейному кодексі України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів; розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%; при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 711/697/21. Враховуючи те, що на момент пред`явлення позову поточна заборгованість за період з 01.10.2021 року по 31.01.2022 року відсутня,\~а тому,\~розрахунок пені\~по аліментах\~за період\~з 01\~лютого 2022\~року по\~травень 2022\~року належить\~здійснювати наступним\~чином,\~застосовуючи наступну\~формулу: p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn). Отже, заборгованість за лютий 2022 року: 3234,0 гривень (сума заборгованості) *(31 день(березень 2022 року)*1%+30 днів (квітень 2022 року)*1%+31 день (травень 2022 року)*1%+10)=3298,68, але не більше 3234,0 гривень; заборгованість за березень 2022 року: 3234,0 гривень (сума заборгованості)*(30 днів (квітень 2022 року)*1%+31 день (травень 2022 року)*1%+10)=2296,14 гривень; заборгованість за квітень 2022 року: 3234,0 гривень (сума заборгованості)*(31 день (травень 2022 року)*1%+10)=1325,94 гривень; заборгованість за травень 2022 року: 3234,0 гривень (сума заборгованості)*(10 (червень 2022 року) *1%) = 323,40 гривень. У відзиві на позов представник відповідача зазначив, що стягненню підлягає неустойка (пеня) у розмірі 6888,42 гривні, разом з тим, здійснивши арифметичну дію додавання суми заборгованості за період лютого 2022 року по травень 2022 року (3234,0 гривень + 2296,14 гривень + 1325,94 гривень + 323,40 гривень) вірною буде сума неустойки (пені) 7179,48 гривень. Таким чином, загальний розмір неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача буде становити 7179,48 гривні за період з 01.02.2022 року по 31 травня 2022 року. Разом з тим, судом не приймаються доводи позивача про те, що кошти в сумі 13400,0 гривень вона отримала від відповідача лише 29.06.2022 року про що свідчить банківська виписка, оскільки як вбачається із копії квитанції «Monobank» від 04.06.2022 року, відповідачем 04.06.2022 року сплачено на користь позивача заборгованість по сплаті аліментів у сумі 13371,75 гривень за період з 01.10.2021 року по 31.01.2022 року. Причини поступлення коштів на рахунок позивача лише 29.06.2022 року не залежали від дій відповідача, а залежали виключно від проведених банківських операцій. Частиною першою статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що судом задоволено позовні вимоги частково, а тому з відповідача слід стягнути судовий збір на користь держави у розмірі 241,02 гривень (7179,48 гривень*992,40 гривень/29561,60 гривень).

Outcome: partial