Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-17 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі Позивач, ТОВ «Будинок Комфорту») звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 96862,30 гривень. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 16 вересня 2020 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] укладено договір № 1144200916002 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку визначеному\~ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов зазначеного Договору позивач передав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору, а саме Ноутбуки, Note/15-16 ACER Swift 1 SF114-32 (NX.GXREU.004) Gold (далі- Об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на зазначене майно. На підставі укладеного Договору відповідач отримав зазначене в Договорі майно, однак зобов`язання за Договором належним чином не виконує, внаслідок чого станом на 28 січня 2022 року утворилась заборгованість в розмірі 96862,30 грн., яка складається з суми прострочених орендних платежів 27824,00 грн.; суми пені 13390,00 грн.; суми штрафу (50% від загальної суми прострочення ) 13912,00 грн.; суми вартості об`єкта оренди 41736,00 грн. Також, просить стягнути витрати на сплату судового збору в сумі 2481 грн. Ухвалою суду від 09.06.2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд якої ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином в порядку, встановленому\~статтею 128 ЦПК України. Представник позивача просить проводити розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач\~ [PERSON] \~про перебування у провадженні суду вказаної цивільної справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення ухвали про відкриття провадження від 09 червня 2022 року, в ухвалі про відкриття провадження відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. Відзиву на адресу суд відповідачем надано не було. Відповідач вважається належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до п. 1 ч. 8\~ст. 128 ЦПК України. Відповідно до ч.2 ст.247\~ЦПК України у\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог\~статті 280 ЦПК України\~суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. За змістом статей 12, 16, 20, 43 ЦК України особа здійснює свої цивільні права, в тому числі право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права, на власний розсуд. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Положеннями ч.1\~статті 6 ЦК України\~визначено, що сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі статтею 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Статтею 762 ЦК України визначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Стпттею 536 ЦК України визначено за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплатити проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 548 ЦК України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. Згідно із частин першої, третьої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із статтею 81 ЦПК України к ожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Суд при розгляді справи виходить з того, що позивач, як сторона договору, яка виконала свої зобов`язання за договором, має право вимагати від другої сторони належного виконання його грошових зобов`язань, в тому числі сплати орендних та авансових платежів. Відповідач (позичальник) свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу не виконав належним чином, допустив прострочення в платежах і заборгованість по сплаті орендних платежів, про що свідчить наданий позивачем розрахунок. Крім того, відповідач не оспорив факту невиконання ним умов укладеного між ним та позивачем договору, не подав доказів сплати орендних платежів. Судом встановлено, що 16 вересня 2020 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] укладено договір № 1144200916002 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку визначеному\~ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов зазначеного Договору позивач передав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно, визначене п.2 Договору, а саме Ноутбуки, Note/15-16 ACER Swift 1 SF114-32 (NX.GXREU.004) Gold (далі- Об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на зазначене майно. На підставі укладеного Договору відповідач отримав зазначене в Договорі майно, однак зобов`язання за Договором належним чином не виконує, внаслідок чого станом на 28 січня 2022 року утворилась заборгованість в розмірі 96862,30 Строк оренди 24 місяці, із сплатою щомісячного платежу 1739,00 грн. до 27-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця. Відповідно до п. 3.4, 3.5 Договору оренди майна з правом викупу передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 5 робочих днів з дати укладення Договору за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об`єкту оренди орендарем у користування (а.с.12 зворот). Відповідно до п. 8.4 Договору оренди майна за прострочення орендних платежів орендодавець має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим Договором. Орендодавець залишає за собою право нараховувати орендарю пеню в розмірі меншому, ніж 3% на власний розсуд (а.с.14). Згідно п.8.5 Правил надання майна у оренду ТОВ «Будинок Комфорту», які є невід`ємною частиною договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання у разі, зокрема, не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору оренди майна з правом викупу (залежно від того, що настане раніше). У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди (а.с.14). ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передав вказане у Договорі майно у тимчасове користування відповідачу, що підтверджується товаро-транспортною накладною (а.с.18-19). Відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконував, орендні платежі починаючи з дати укладання Договору та отримання майна за Договором не сплачував. 16.09.2020 року позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання Договору ( а.с.20). Згідно з розрахунком заборгованості за договором станом на 28 січня 2022 року утворилась заборгованість в розмірі 96862,30 грн., яка складається з суми прострочених орендних платежів 27824,00 грн.; суми пені 13390,00 грн.; суми штрафу (50% від загальної суми прострочення ) 13912,00 грн.; суми вартості об`єкта оренди 41736,00 грн.( а.с.7-10 ). Враховуючи, що відповідачем не виконано умови укладеного між сторонами договору, допущено прострочення зі сплати орендних платежів, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за орендними платежами в розмірі 27824,00 грн, заборгованість по нарахованим штрафам та пені в розмірі 13390,00 грн та заборгованість по нарахованому штрафу за розірвання Договору в розмірі 13912,00 грн. Згідно зі статтею 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Таким чином, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню . Згідно частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат: судового збору в сумі 2481 грн., сплачений ним при подачі позову, тому оскільки позов підлягає задоволенню в повному обсязі, суд з врахуванням положень\~статті 141 ЦПК України, вважає можливим відшкодувати позивачу понесені витрати.

Outcome: approved