Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-17 00:00:00

Адвокат Лалаян Наріне Ашотовна звернулася до\~суду в\~інтересах [PERSON] з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, посилаючись на те, що 11 травня 2018 року шлюбні відносини між [PERSON] та [PERSON] розірвано рішенням Вільшанського районного суду Кіровоградської області. За судовим наказом Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 16 березня 2018 року з відповідача на користь позивача щомісячно стягуються аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і до досягнення дитиною повноліття. Однак, відповідач не сплачував аліменти, внаслідок чого виникла забогованість зі сплати аліментів на утримання дитини. Загальна сума неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, згідно з розрахунком, становить 16\~540,10 гривень. Враховуючи зазначені обставини, просить стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 16\~540,10 гривень. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 06 липня 2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі. Судовий розгляд справи призначено на 28 липня 2022 року. 28 липня 2022 року розгляд справи відкладено на 18 серпня 2022 року у зв`язку з неявкою відповідача. Ухвалою Вільшанського\~районного суду\~Кіровоградської області\~від 18\~серпня 2022 року постановлено ухвалити заочне рішення. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися. Адвокат Лалаян Н.А. подала до суду заяву, в якій просить справу слухати у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце проведення судового засідання неодноразово повідомлявся своєчасно та належним чином, відзив на позовну заяву не подав. Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст. 191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Зі згоди позивача, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що рішенням Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 11 травня 2018 року розірвано шлюб поміж [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 08.02.2010 Добрівською сільською радою Вільшанського району Кіровоградської області (а.с.7). [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08 лютого 2010 року Добрівською сільською радою Вільшанського району Кіровоградської області. Батьками у вказаному свідоцтві зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Відповідно до копії судового наказу Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 16 березня 2018 року, стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] , [INFO] , щомісяця аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 8). \~ \~ \~ \~Частиною другою статті 141 СК України передбачено, що розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Частинами першою-третьою статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно із частиною першою статті 196 СК України, У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі №569/14819/19 (провадження №61-1586св20), правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене також\~узгоджується з\~правовими висновками\~Великої Палати\~Верховного Суду,\~висловленими у\~постановах від\~25\~квітня 2018\~року у\~справі №572/1762/15-ц\~(провадження\~№14-37цс18)\~та від\~03\~квітня 2019\~року у\~справі №333/6020/16-ц\~(провадження\~№14-616цс18). Як вбачається\~із розрахунку\~заборгованості зі\~сплати аліментів, виданої старшим державним виконавцем Вільшанського ВДВС у Голованівському районі Кіровоградської області ПСМУМЮ (м. Дніпро) Гірник Ганною Іванівною, станом на 26.05.2022 сукупний розмір заборгованості [PERSON] становить 32513,76 грн. (а.с. 9 - 10). Відповідно до наданого позивачем розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів від 27 червня 2022 року, загальна сума пені становить: (1138,07*1%*31)+(1138,07*1%*30)+(1138,07*1%*31)+(1138,07*1%*31)+(1138,07*1%*30)+ (1138,07*1%*31)+(1366,89*1%*30)+(1366,89*1%*31)+(1366,89*1%*31)+(1366,89*1%*29)+ (1366,89*1%*31)+(1443,25*1%*30)+(1443,25*1%*31)+(1443,25*1%*30)+(1443,25*1%*31)+ (1443,25*1%*31)+(1443,25*1%*30)+(1443,25*1%*31)+(1443,25*1%*30)+(1443,25*1%*31)+ (1443,25*1%*31)+(1443,25*1%*28)+(1443,25*1%*31)+(1605,57*1%*30)+(1605,57*1%*31)+ (1605,57*1%*30)+(1605,57*1%*31)+(1605,57*1%*31)+(1605,57*1%*30)+(1605,57*1%*31)+ (1605,57*1%*30)+(1605,57*1%*31)+(2241,12*1%*31)+(2241,12*1%*28)+(2241,12*1%*31)+ (2241,12*1%*30)= 16\~540, 10 гривень (а.с.11). Отже, розмір неустойки (пені), що підлягає стягненню з відповідача, не повинен перевищувати розмір загальної суми заборгованості по сплаті аліментів за відповідний період, що в даному випадку становить 32 513 грн. 76 коп., а тому позовні вимоги про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів з відповідача підлягають задоволенню. Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 Закону України Про судовий збір, від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Згідно з ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а тому з відповідача слід стягнути 992 грн. 40 коп. судового збору на користь держави. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного та

Outcome: approved