Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-04 00:00:00

В листопаді 2021 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про згідно якого просив стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» (код ЄДРПОУ 38803730) на користь [PERSON] завдану матеріальну шкоду у зв`язку із знищенням нерухомого майна в сумі 344400 грн. (триста сорок чотири тисячі чотириста гривень). Стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» (код ЄДРПОУ 38803730) на користь [PERSON] завдану моральну шкоду у зв`язку із знищенням нерухомого майна в сумі 55600 грн. (п`ятдесят п`ять тисяч шістсот гривень). В обгрунтуання позову зазначив, що згідно рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 06.04.2011р. є власником нежитлового приміщення підсобне приміщення в підвалі пл..24,2 кв. м., що знаходиться в підвалі житлового будинку по [ADDRESS] . Державна реєстрація права власності проведена в Приватному підприємстві бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» 20.11.2011р. за реєстраційним номером 34188128, номер запису 6778 в книзі 30. Розмір частки 1/1. У серпні 2021р. позивач мав намір приступити до його використання. Однак на місці розташування приміщення виявив транспортний засіб, відсутність перегородок, вхідних дверей та інших несучих конструкцій. У зв`язку із зазначеним позивач звернувся до голови правління ОСББ «Соборності 40в» Тютюник В.А., як керівника балансоутримувача будинку, з приводу надання пояснень з цього приводу. Згідно листа ОСББ «Соборності 40в» від 25.10.2021р. позивача повідомили, що згідно технічного паспорту ОСББ «Соборності 40в» нежитлове приміщення № Vв підвалі житлового будинку за адресою [ADDRESS] є допоміжним приміщенням і використовується співвласниками будинку з моменту створення ОСББ. Згідно заяви про зміну предмету позову від 26.01.2022р. позивач остаточно просив стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» (код ЄДРПОУ 38803730) на користь [PERSON] відшкодування вартості відновлювального ремонту нежитлового приміщення підсобне приміщення в підвалі пл..24,2 кв.м., що знаходиться в підвалі житлового будинку по [ADDRESS] в сумі 19603 гривень. Стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» (код ЄДРПОУ 38803730) на користь [PERSON] завдану моральну шкоду у зв`язку із знищенням нерухомого майна в сумі 55600 грн. (п`ятдесят п`ять тисяч шістсот гривень). Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави суду від 23.11.2021р року було відкрито провадження по справі. Справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. На стадії підготовчого провадження відповідачем по справі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» подано зустрічну позовну заяву до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння. Згідно ухвали Отябрського районного суду м. Полтави від 20.07.2022р. зустрічну позовну заяву Об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Соборності 40в»\~об`єднано для\~спільного розгляду\~із первісним\~позовом [PERSON] . Закрито підготовче провадження та призначити цивільну справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник [PERSON] адвокат Бибик В.А. позовні вимоги підтримав в повному обсязі,надав пояснення аналогічні позову, проти зустрічної позовної заяви заперечував. Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в», адвокат Понятенко А.Й. проти задоволення первісного позову заперечувала в повному обсязі, зустрічні позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, суд вважає,що первісний позов [PERSON] таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі, а зустрічний позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» не підлягає до задоволення в повному обсязі. Спір у справі пов`язаний із захистом права власності на об`єкт нерухомого майна та його\~вирішення регулюється нормами цивільного законодавства. Статтею 15\~ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до\~ст.\~16\~ЦК України\~Кожна особа\~має право\~звернутися до\~суду за\~захистом свого\~особистого немайнового\~або майнового\~права та\~інтересу.\~ Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:\~1)\~визнання права;\~2)\~визнання правочину\~недійсним;\~3)\~припинення дії,\~яка порушує\~право;\~4)\~відновлення становища,\~яке існувало\~до порушення;\~5)\~примусове виконання\~обов`язку\~в натурі;\~6)\~зміна правовідношення;\~7)\~припинення правовідношення;\~8)\~відшкодування збитків\~та інші\~способи відшкодування\~майнової шкоди;\~9)\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди;\~10)\~визнання незаконними\~рішення,\~дій чи\~бездіяльності органу\~державної влади,\~органу влади\~Автономної Республіки\~Крим або\~органу місцевого\~самоврядування,\~їхніх посадових\~і службових\~осіб.\~Суд\~може захистити\~цивільне право\~або інтерес\~іншим способом,\~що встановлений\~договором або\~законом чи\~судом у\~визначених законом\~випадках. Зазначені принципи\~також закріплені\~нормами цивільного\~процесуального законодавства. \~Зокрема,\~згідно з\~ч.\~1\~ст.\~4\~ЦПК України\~кожна особа\~має право\~в порядку,\~встановленому цим\~Кодексом,\~звернутися до\~суду за\~захистом своїх\~порушених,\~невизнаних або\~ оспорюваних прав,\~свобод чи\~законних інтересів. \~Відповідно до\~ частин\~1\~та 2\~статті 5\~ЦПК України,\~здійснюючи правосуддя,\~суд захищає\~права,\~свободи та\~інтереси фізичних\~осіб,\~права та\~інтереси юридичних\~осіб,\~державні та\~суспільні інтереси\~у спосіб,\~визначений законом\~або договором.\~У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст. 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (допустимість доказів ст. 78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України). Частиною 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що згідно рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 06.04.2011р.за [PERSON] визнано право власності на нежитлове приміщення підсобне приміщення в підвалі пл..24,2 кв.м., що знаходиться в підвалі житлового будинку по [ADDRESS] . Державна реєстрація права власності проведена в Приватному підприємстві бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» 20.11.2011р. за реєстраційним номером 34188128, номер запису 6778 в книзі 30. Розмір частки 1/1. Вказане рішення суду є чинним і ніким не скасоване. Відповідач по справі не заявляє зустрічних позовних вимог щодо його незаконності. Згідно висновку судового експерта Федорова Д.Ф. № 76 від 23.09.2021р. на поставлене запитання «Чи відповідає будівельно-технічним нормам нежитлове приміщення (V) площею 24,2 кв.м. у підвалі будинку за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] спеціаліст в дослідницькій частині зазначає, що під час обстеження об`єкту нежитлове приміщення (V) площею 24,2 кв.м. у підвалі будинку по [ADDRESS] , що належить [PERSON] відсутнє. Провести подальше дослідження по даному питанню не представляється можливим. Аналогічне формулювання зазначене у висновках дослідження. В додатку №1 до Висновку № 76 від 23.09.2021р. експерт зображує фрагменти залишків спірного нежитлового приміщення. У вступній частині висновку судового експерта Федорова Д.Ф. №1 від 19.01.2022р. зазначено, що дане дослідження є додатковим до будівельно-технічного дослідження № 76 від 23.09.2021р. У розділі «висновки» експерт зазначає, що вартість відновлювального ремонту, необхідного для відновлення нежитлового приміщення (V) пл.. 24,2 кв.м. у підвалі будинку за адресою [ADDRESS] , що належить [PERSON] станом на дату проведення дослідження складає 19603 грн. Згідно листа ОСББ «Соборності 40в» від 25.10.2021р. нежитлове приміщення № V в підвалі житлового будинку за адресою [ADDRESS] було допоміжним приміщенням і використовувалось співвласниками будинку з моменту створення ОСББ. Таким чином суд вважає доведеною обставину знищення належного позивачу на праві власності об`єкту нерухомого майна - нежитлового приміщення (V) площею 24,2 кв.м. у підвалі будинку по [ADDRESS] . Статтею 41 Конституції України прямо гарантується право власності за яким кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод\~1950 року, ратифікованих\~Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (стаття 328 ЦК України). Згідно ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч.1. ст..321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК\~України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме\~на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. ОСББ «Соборності 40в», як відповідач по справі таких доказів не подало. Суд вважає, що заявляючи позовні вимоги про відшкодування вартості відновлювального ремонту та стягнення моральної шкоди в результаті знищення майна, [PERSON] обрав ефективний спосіб захисту порушеного права, що призведе до відновлення його порушеного права. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц. В частині позовних вимог [PERSON] щодо стягнення моральної шкоди у зв`язку із знищенням майна суд виходить з наступного, за правилами передбаченими статтями\~16,\~23 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї, у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, приниженні честі, гідності та ділової репутації. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року по справі № 161/3557/19 зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають такі обставини: наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в заподіянні шкоди. Отже, суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини. Із врахуванням вказаних обставин суд оцінює розмір завданих моральних страждань [PERSON] у зв`язку із знищенням належного йому нерухомого майна у розмірі 55600 грн.(п`ятдесят п`ять тисяч шістсот гривень). В частині зустрічних позовних вимог позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння, слід зазначити, що вказана вимога підпадає під ст.387 ЦК України, яка передбачає, щовласник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. (віндикаційний позов). Віндикацією є передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна або особи, яка має речове право на майно (титульний володілець), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу правомочностей. Предмет віндикаційного позову становить вимога неволодіючого майном власника до незаконно володіючого цим майном невласника про повернення індивідуально визначеного майна із чужого незаконного володіння. Підставою віндикаційного позову є обставини, які підтверджують правомірність вимог позивача про повернення йому майна із чужого незаконного володіння. Отже, для застосування передбаченого\~ст. 387 ЦК України\~правового механізму відновлення порушеного права власності необхідним є встановлення наступних обставин у їх сукупності: існування в натурі індивідуально визначеного майна з ідентифікуючими ознаками на момент подачі позову та прийняття судом рішення про його витребування; наявність підтвердженого права власності або права законного володіння у позивача на відповідне майно; відсутність у власника чи титульного володільця можливості здійснювати фактичне володіння цим майном через те, що відповідач на момент подачі позову та прийняття рішення у справі фактично тримає його у себе; відсутність договірних відносин між позивачем і відповідачем, оскільки в протилежному випадку застосовуються зобов`язально-правові способи захисту права власності. Аналогічні правові висновки викладені Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постановах від 13.02.2018 у справі № 924/1180/6, від 05.06.2018 у справі № 907/631/17, від 23.10.2019 у справі № 910/17416/18. Згідно акту прийому-передачі житлового комплексу на баланс по [ADDRESS] від 30.09.2013р. комісія у складі голови ОСББ «Жовтнева 40в» Тютюника С.П прийняла на баланс від ТОВ «Управлінська житлова компанія» в особі директора Тарасенко М.В. на баланс і обслуговування житловий будинок за вказаною адресою. Згідно рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 06.04.2011р. [PERSON] є власником нежитлового приміщення підсобне приміщення в підвалі пл..24,2 кв.м., що знаходиться в підвалі житлового будинку по [ADDRESS] . Державна реєстрація права власності проведена в Приватному підприємстві бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» 20.11.2011р. за реєстраційним номером 34188128, номер запису 6778 в книзі 30. Розмір частки 1/1. Вказане рішення суду є чинним і ніким не скасоване. Відповідно до ст..13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.Судові рішення не можуть бути переглянуті іншими органами чи особами поза межами судочинства, за винятком рішень про амністію та помилування. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання. Звертаючись із позовом про витребування майна із чужого незаконного володіння Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в» фактично ставить під сумнів законність рішення Ленніського районного суду м. Полтави від 06.04.2011р. про визнання за [PERSON] право власності на спірне нерухоме майно. Оскільки вказане рішення суду на даний час є чинним то при розгляді даної справи суд враховує законність набуття [PERSON] права власності на спірне приміщення. Одночасно суд враховує, що на момент розгляду справи спірне нежитлове приміщення є фактично знищеним тому в частині позовних вимог про витребування із незаконного володіння [PERSON] фактично відсутній предмет спору. Також не підлягає до задоволення і позовна вимога Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40в про скасування державної реєстрації права власності [PERSON] на нежитлове приміщення в підвалі будинку [ADDRESS] пл..24,2 кв.м., оскільки вказана вимога є похідною від витребування із незаконного володіння об`єкт нерухомого майна. Тому вказані вимоги підлягають до задоволення в цілому. Згідно з ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.\~ Тому підлягає стягненню сума судового збору, що пропорційна вказаній частині, що становить 3960 грн.

Outcome: approved