Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-30 00:00:00

Позивач ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачі є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». 20 квітня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.1, 2.3.2., 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне позаоблікове підключення електроутстановок, струймоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку. На підставі виявлених порушень було складено акту про порушення № 000768. Вартість електричної енергії, неврахованої проведена згідно з порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними становить 8 769,04 грн. Станом на 01 липня 2021 року дана заборгованість не сплачена. 18 серпня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. 17 вересня 2021 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому просила суд відмовити в задоволенні позовних вимог в частині пред`явлення позову до неї, оскільки вона не є власником квартири [ADDRESS] починаючи з 16 вересня 2019 року. Щодо акту про порушення, то відповідач зазначила, що акт складений з порушеннями та може бути прийнятий судом до уваги. 19 жовтня 2021 року від представника позивача надійшла заява про залучення співвідповідача та надана позовна заява в новій редакції. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2021 року клопотання позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про залучення співвідповідача по справі задоволено. Залучено до участі у цивільній справі за позовною Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію, у якості співвідповідача - [PERSON] (адреса: [ADDRESS] ). 28 грудня 2021 року від співвідповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог та пояснив наступне. Так, відповідача [PERSON] не було запрошено на засідання комісії на розгляд питання щодо акту про порушення. Позивач не надав доказів. Що знайдений провід проведено саме в квартиру [ADDRESS] . Представники позивача не підключали в квартирі відповідача [ADDRESS] контрольні джерела споживання електроенергії для виявлення позаоблікового використання. В акті є підпис лише однієї особи, яка вписана як електромонтер ЖЕД 412, проте жодних доказів, що ця особа дійсно працює в ЖЕО не надано. Крім того, відповідач зазначає, що залучаючи його як співвідповідача позивач зобов`язаний звернутися з окремим позовом. 21 січня 2022 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якому представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог в повному обсязі та по суті заперечень відповідачів зазначив наступне. Щодо тверджень відповідача [PERSON] щодо зміни предмету та змісту позову, то вони є абсурдними та нічим не підтверджені. Щодо акту про порушення, то такий акт був складений у відповідності до ПРРЕЕ та є повністю правомірним. Крім того, засідання комісії з розгляду актів про порушення відбулося у присутності відповідача [PERSON] , яка в свою чергу, не повідомила позивача про те, що вона не є власником квартири. Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Суд вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13 листопада 2017 року прийнято рішення про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» шляхом виділення з ПАТ «Київенерго» Товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «Київенерго». Відповідно до п. 2.3. статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії». Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 25 липня 2017 року по теперішній час та є фактичним споживачем послуг з постачання електричної енергії. Крім того, відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] з 16 вересня 2019 року, що підтверджується інформаційною довідкою № 274994452 від 15 вересня 2021 року. Відповідно до пункту 2 ПКЕЕН, які діяли на момент набуття відповідачем права власності 52/100 частини квартири [ADDRESS] , побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником. Відповідно до пункту 7 ПКЕЕН, які діяли на момент укладання договору №10221807604 про користування електричною енергією, для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об`єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Після чого енергопостачальник протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості підключає квартиру або об`єкт побутового споживача до електропостачання. Так, 07 грудня 2018 року між ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», як енергопостачальником, , та відповідачем [PERSON] , як споживачем, яка проживає за адресою: [ADDRESS] підписано заяву - приєднання фізичної особи до умов договору споживача про розподіл електричної енергії за технічними даними. Отже, відповідачі є побутовим споживачем електричної енергії, яку постачає позивач. Відповідно до пункту 9 ПКЕЕН, які діяли на момент укладання договору, споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. За наявності декількох наймачів (власників) квартири засіб обліку встановлюється для кожного з них. Питання розрахунків між співвласниками квартири за наявністю одного відкритого особового рахунку для сплати за спожиту електричну енергію не належить до компетенції ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Спори, що виникають під час користування приміщенням житлових будинків та сплати за житлово-комунальні послуги та спожиту електричну енергію, вирішуються шляхом проведення переговорів між співвласниками квартири або у судовому порядку. Відповідачем не ініціювались наміри щодо розподілу особових рахунків та встановлення додаткового лічильника обліку електричної енергії. Відповідно до п. 2.3.4 глави 2.3 розділу ІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. На підставі постанови КМУ від 20 червня 2018 року №502 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, п останова Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 "Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення" (Офіційний вісник України, 1999 р., № 30, ст. 1543), втратила чинність. 20 квітня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.1, 2.3.2., 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне позаоблікове підключення електроустановок, струймоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку. Акт порушення було складено в присутності відповідача [PERSON] , , у рядку «Зауваження до складеного акта» - інформація відсутня. Отже, при складенні акту порушення на предмет порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у відповідача були відсутні будь-які зауваження до змісту виявленого порушення. 31 травня 2021 року у відповідності до вимог ПРРЕЕ та за участі відповідача [PERSON] відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 000768 від 21 квітня 2021 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, яка підлягає оплаті споживачем, на якому встановлено, що споживач на об`єкті: б-р Верховної Ради, 13-В, кв. 214 порушив Закон України «Про ринок електричної енергії», п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: «самовільне позаоблікове підключення електроутстановок, струймоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку». За результатами засідання комісії прийнято рішення: Нарахування провести згідно з пунктом 8.4.13 та формулою №8, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 5,346 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год; період нарахування з 12 лютого 2021 року по 20 квітня 2021 року; всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію - 8 769,04 грн. Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними та становить 8769,04 грн. і на даний час відповідачем не сплачена. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору. Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН. Відповідно до ст.16 ЦК України одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. При цьому розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. № 562. Згідно з п.12 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих споживачем при користуванні електроенергією. Пунктом 48 ПКЕЕН встановлено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Згідно з п. 53 Правил, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. N 1357, пп. 5 п. 3.1, п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року N 562 (в редакції яка була чинною на час виявлення факту порушення правил користування електричною енергією та складення акту від 12 лютого 2015 року), у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт·год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб.с.п.н., кВт·год) визначається за формулою Wдоб.с.п.н. = Pс.п. · tвик.с.п. · Kв, (2.10), де Pс.п. (кВт) визначається за формулою (2.8) або (2.9) Методики, але виходячи з найменшої з величин: - номінального струму спрацювання ввідного комутаційного апарата, установленого у споживача (у разі наявності такого та за умови збереження пломб, якими він опломбований), А; - номінального первинного струму трансформатора (трансформаторів) струму (якщо він (вони) задіяний (задіяні) у схемі обліку), А; - максимального струму лічильника, при якому нормується його похибка (якщо трансформатор (трансформатори) струму в схемі обліку не задіяний (не задіяні)), А; - t вик.с.п. (день) та K в визначаються відповідно до пунктів 2.5 та 2.6 Методики. Для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за день береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Позивачем розрахунок заборгованості за необліковану електроенергію, виконано вірно і підстави для його коригування відсутні. При цьому суд враховує, що власного розрахунку суми як і доводів щодо неправильності розрахунку, який виконаний позивачем відповідачі не надали, а зазначені ними доводи та обставини не можуть бути визнані підставою для зменшення нарахованої суми або звільнення від його сплати. Наданими суду письмовими документами достовірно встановлено, що провід самовільного підключення поза електролічильником було виявлено саме до квартири відповідача, ця обставина була встановлена працівниками позивача при проведенні обстеження приладу обліку електричної енергії, про що було складено відповідний акт. Тому, доводи відповідача що вона не здійснювала самовільного підключення поза лічильником не можуть бути прийняті до уваги. Доводи відповідачів про те, що акт про порушення від 20 квітня 2021 року № 000768 є незаконним, тому що його складено без присутності відповідача [PERSON] є безпідставними, оскільки вказаний акт містить підписи трьох працівників енергопостачальника та електрика ЖЕКу, що відповідає вищенаведеним нормам, які регулюють вказані правовідносини. Отже, судом встановлено, що відповідачами [PERSON] та [PERSON] порушено Закон України «Про ринок електричної енергії», вимоги Правил роздрібного ринку електричної енергії, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме: «самовільне позаоблікове підключення електроустановок, струймоприймачів до електричної мережі, що не власністю ОСР, що підтверджується Актом про порушення № 000768 від 20 квітня 2021 року, актом № КЕМ 0009252/36 заміни/встановлення/контрольного огляду/ технічної перевірки збереження пломб засобу обліку (вузла обліку) електричної енергії споживача від 20 квітня 2021 року, внаслідок чого заборгованість за не обліковану спожиту електричну енергію станом на 01 липня 2021 року становить 8 769, 04 грн. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 8 769,04 гривень. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з [PERSON] , [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 270 грн. 00 коп. Враховуючи викладене та

Outcome: approved