Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-16 00:00:00

05.05.2022 року року позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою, в якій просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви на прийняття спадщини, після померлої [INFO] [PERSON] , терміном три місяці з моменту набрання даним рішенням законної сили. Свої вимоги обґрунтовує тим, [INFO] померла її мама [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається з житлового будинку та земельних ділянок, які розташовані в с. Нижча Дубечня Вишгородського району Київської області. За життя [PERSON] склала заповіт згідно якого все своє майно заповідала Позивачу та її брату [PERSON] . 24.09.2021 року Позивач з братом - [PERSON] звернулися до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Пушняк М.О. із заявами про прийняття спадщини після смерті матері. Проте, їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Однак, [INFO] її брат [PERSON] помер, який свої спадкові права після смерті матері не оформив, спадщину за заповітом після смерті матері не прийняв. Вона є єдиним спадкоємцем після смерті матері. На підставі викладеного, позивач змушена звернутися до суду із вказаним позовом. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 06.05.2022 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання, витребувано у приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Пушняк М.О. копію спадкової справи № 19/2021 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 12.07.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без його участі. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , зазначена обставина підтверджується свідоцтвом про її смерть від 01.05.2010 року, серії [NUMBER] , виданим Виконкомом Нижчедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області 01.05.2010 року, актовий запис № 13. За життя, 28.04.2010 року [PERSON] склала Заповіт, який був посвідчений секретарем Нижчедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області Куліш І.С. за реєстровим № 26, згідно якого належний їй жилий будинок з надвірними добудовами, що знаходиться в [ADDRESS] і все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповідає: [PERSON] та [PERSON] . Позивач - [PERSON] є рідною дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00036533550 від 17.08.2022 р. вбачається, що дошлюбним прізвищем [PERSON] було « [PERSON] ». Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Виконавчим комітетом Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області 20.04.2022 р., актовий запис № 42, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 58 років. Відповідно до експертного висновку № 056/1840-m від 04.10.2021 р. Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України особові імена [PERSON] (паспорт, запис [PERSON] ) та [PERSON] (свідоцтво про народження, запис [PERSON] ) попри розбіжності в документах є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок фіксації в офіційному документі розмовного варіанта особового імені [PERSON] . З витребуваної судом копії спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] вбачається, що 24.09.2021 року із заявами про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Пушняк М.О. звернулися [PERSON] та [PERSON] із заявами про прийняття спадщини.. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 66583754 від 24.09.2021р. відбулася реєстрація спадкової справи № 68365125 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 66582876 від 24.09.2021 р. , яка була надана у зв`язку зі смертю [PERSON] за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 66582902 від 24.09.2021 р. , після смерті [PERSON] наявний чинний заповіт (номер у Спадковому реєстрі № 49280314). Проте, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.09.2021 р. № 74/02-31, виданого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Пушняк М.О. [PERSON] , [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті мами у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Відповідно до статті 1216 ЦК У країни спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини 2 статті 1220 цього Кодексу часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Зі справи встановлено, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини оскільки за станом свого здоров`я не могла рухатися так як у неї був забій поперекового відділу хребта, зазначена обставина підтверджується довідкою № 61, яка видана Київською міською клінічною лікарнею № 12. Тривалий час вона перебувала на лікуванні, а в подальшому проходила всі необхідні обстеження пов`язані з відновленням свого стану здоров`я. Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги положення законодавства України, суд приходить до висновку про задоволення позову, і тому слід визначити [PERSON] додатковий трьохмісячний строк з дня набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved