Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-10 00:00:00

07.07.2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] мала відбутися позачергова сесія Київської обласної ради VIII скликання, яка була скликана розпорядженням голови Київської обласної ради VIII скликання від 07 квітня 2021 року № 148. Позивач [PERSON] є депутатом Київської обласної ради VIII скликання, обраний до обласної ради від Політичної партії «Європейська солідарність», який виконуючи свій обов`язок 08.04.2021 року також прибув на сесію Київської обласної ради. За розкладом позачергова сесія мала розпочатись о 15 год. 30 хв., проте довго не відкривалась головою ради. Водночас, близько 16 год. 30 хв. в сесійній залі з`явився депутат Верховної Ради України [PERSON] (далі - Відповідач або [PERSON] ), як позивачу здалось в стані алкогольного чи наркотичного оп`яніння, та почав чіплятись до депутатів Київської обласної ради використовуючи брутальну нецензурну лайку та безпідставні обвинувачення. Спочатку [PERSON] почав штовхати [PERSON] і запропонував "вийти", щоб продовжити суперечку. В розмову втрутився депутат [PERSON] , який попросив [PERSON] "заспокоїтися і протверезіти". Після втручання колег депутати розійшлися, а [PERSON] вийшов із зали. Через декілька хвилин [PERSON] повернувся і почав публічно та голосно ображати Позивача, звинувачуючи його в крадіжці бюджетних коштів. Все це супроводжувалось брутальною нецензурною лайкою, безпідставними обвинуваченнями та погрозами. Так, [PERSON] кричав: «Ты юрист ПЛОХОЙ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) изначально...» [PERSON] : «Вы уже начинаете оскорблять, давайте мы не будем». [PERSON] : « Ятебя оскорблять начинаю, а не БИТЬ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), понимаешь? Если б я хотел тебя ИЗБИТЬ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), я б тебя ИЗБИЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика). А пока, я тебя просто оскорбляю как юриста. [PERSON] : « Давайте не будем общаться». [PERSON] : «Смотри, Вы УКРАЛИ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги сейчас, дружище...» [PERSON] : «Нет, я не хочу даже с Вами общаться». [PERSON] : « Почему ?» [PERSON] : « Потому что Вы говорите не правду ». [PERSON] : «Ты со мной не хочешь общаться?» [PERSON] : « Да »! [PERSON] : «Так не общайся». [PERSON] : «Ну и не общаюсь» [PERSON] : «Вообще не общайся!» [PERSON] : «Вообще не общаюсь» [PERSON] : [PERSON], ты животное, которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги из Киевского областного бюджета... [PERSON]. «Яуже, да? Находясь в оппозиции, да?» [PERSON] : «Да конечно, конечно. Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) оттуда 15 миллионов гривен. Дружище, мы это раскопаем и тебя, животное, посадим тоже в тюрьму». [PERSON] : «Занимайтесь, все в Ваших руках»! [PERSON] : «Слушай, если бы в моих руках все было, я б тебя просто ИЗБИЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) сейчас. А так, мне приходиться тебе говорить, что ты животное, которое коррупционное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». [PERSON] : «Вы все сказали? Я с Вами не хочу даже общаться!» [PERSON] : «Коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги. Слушай, [PERSON] [PERSON] : « Я Вас услышал что Вы сказали. Яне согласен с Вами. Что дальше?» [PERSON] : Слушай, [PERSON], ты животное, ты согласен со мной? [PERSON] : « Я не согласен с Вами... » [PERSON] : «Ты животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)... ты животное, просто коррупционное животное. Ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) у Киевской области деньги 15 миллионов гривен». [PERSON] \\« Яс Вами не согласен! ». [PERSON] : «Слушай дружище». [PERSON] : «Я Вам не дружище! Мы с Вами не друзья» [PERSON] : ...Это животное (показує на Позивача) УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) 15 миллионов гривен. Не так было? [PERSON] : «Нет!». [PERSON] : А кто назначил эту Клаву, которая сегодня УКРАЛА (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен. [PERSON] : « Все в Ваших руках! ». [PERSON] : Дружище, ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области 15 миллионов гривен МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». Із вищенаведеного чітко вбачається, що позивач наголошував [PERSON] , що не погоджується із озвученим та не хоче спілкуватися із ним, оскільки той говорить неправду. Проте, відповідач продовжував в брутальній, принизливій формі привселюдно ображати позивача та звинувачувати його в крадіжці. В результаті, [PERSON] вивів депутат [PERSON] (ВО «Батьківщина»). Озвучені [PERSON] звинувачення та образи почули всі присутні у залі. Крім того, це було знято на відео, розміщено в мережі Інтернет та розповсюджено в багатьох ЗМІ. [PERSON] є Народним депутатом України VI, VII та IX скликання від ВО «Батьківщина» та головою Київської обласної організації ВО «Батьківщина» з червня 2010 року. Така поведінка Відповідача є вкрай неприпустимою та такою, що порушує усі норми та принципи етики народного обранця. Висловлювання [PERSON] безумовно є твердженням фактичних даних та умисним приниженням честі й гідності позивача, що виражене в непристойній формі. Зокрема, до фактичних тверджень належать наступні висловлювання Відповідача: «Смотри, вы УКРАЛИ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги сейчас, дружище...» «[PERSON], ты животное, которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги из Киевского областного бюджета» «Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) оттуда 15 миллионов гривен». «Коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги». «Ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) у Киевской области деньги 15 миллионов гривен». «Это животное (показує на Позивача) УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) 15 миллионов гривен». «А кто назначил эту Клаву, которая сегодня УКРАЛА (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен». «Дружище, ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области 15 миллионов гривен МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». Відповідач привселюдно звинуватив позивача у крадіжці із обласного бюджету 15- ти мільйонів гривень, що у свою чергу виключає віднесення слів [PERSON] до оціночних суджень чи критичних зауважень. Вищевказана інформація є такою, що може бути перевірена на предмет її правдивості, оскільки дії про які заявляє відповідач підпадають під ознаки кримінально-караного діяння. При цьому, будь-які докази того, що стосовно позивача наявний вирок суду, який набрав законної сили відсутні. Відповідно до Висновку експерта Українського бюро лінгвістичних експертиз НАН України №056/125 від 31 травня 2021 року, за результатами проведення лінгвістичної експертизи, встановлено: Висловлення [PERSON] у відеоматеріалі, оприлюдненому в мережі YouTube (режим доступу [INFO] - далі Відеоматеріал), містять негативну інформацію про [PERSON] . Висловлення [PERSON] , оприлюднені в аналізованому відеоматеріалі, містять негативну інформацію про [PERSON] , виражену у формі фактологічних тверджень (7 висловлень), і оцінного судження (1 висловлення). ?У формі фактологічних тверджень негативну інформацію про [PERSON] виражено в таких висловленнях: ?Смотри, Вы УКРАЛИ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги сейчас, дружище!... ?[PERSON], ты животное, которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги из Киевского областного бюджета! ?Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) оттуда 15 миллионов гривен. Дружище, мы это раскопаем и тебя, животное, посадим тоже в тюрьму. ?Слушай, если бы в моих руках все было, я б тебя просто ИЗБИЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) сейчас. А так, мне приходиться тебе говорить, что ты животное, которое коррупционное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». «Коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги. Слушай, [PERSON]. ?Ты животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) ... ты животное, просто коррупционное животное. Ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) у Киевской области деньги 15 миллионов гривен! ?...Это животное (показує на [PERSON] ) УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) 15 миллионов гривен. Да? Нет ? Не так было? ?А кто назначил эту Клаву, которая сегодня УКРАЛА (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен? ... «Дружище, ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области 15 миллионов гривен МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) ! У формі оцінного судження негативну інформацію про [PERSON] виражено в такому висловленні: Ты юрист ПЛОХОЙ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) изначально... В аналізованому відеоматеріалі є висловлення, які містять негативну інформацію про [PERSON] , виражену в брутальній, принизливій та непристойній формі. Негативну інформацію про [PERSON] , виражену в брутальній, принизливій та непристойній формі. Висловлення [PERSON] , оприлюднені в аналізованому Відеоматеріалі, містять інформацію про [PERSON] , яка може бути принизливою для його честі й гідності та завдавати шкоди його діловій репутації. Негативну інформацію про [PERSON] , що виражена у формі тверджень і може бути принизливою для його честі й гідності і завдавати шкоди його діловій репутації. Позивач є депутатом Київської обласної ради VII та VIII скликання, керуючим Адвокатського бюро «Титикало та партнери», Кандидатом юридичних наук, Заслуженим юристом України. [PERSON] також є переможцем у номінації адвокат 2017 та 2019 року у практиці «цивільне право», адвокат 2020 року у практиці «нерухомість та будівництво», у 2019 році був нагороджений відзнакою Київської обласної ради - «Нагрудний знак за заслуги перед Київщиною». Більше того, він є членом Асоціації правників України, з 2012 р. по 2017 р. був головою комітету цивільного права АПУ, з 2009 р. до 2019 р. - членом правління Київського відділення АПУ; в період з 2007-2011 рік член Координаційної ради молодих юристів при МЮУ. 12.10.2012 р. обраний членом Дисциплінарної палати КДКА м. Києва, у 2017 р. переобраний до кваліфікаційної палати КДКА м. Києва. З 2014 р. по 2016 р. член Громадської ради при Міністерстві регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства. З 2009 року Позивач є головою Громадської організації «Спілка захисту прав підприємців», основною метою діяльності якої є: забезпечення конституційного права кожного на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом. Відповідно до висновку про підсумки тестувань особистих морально-психологічних якостей і загальних здібностей, складеного 23 грудня 2018 року Позивач є відповідальною особистістю. У разі необхідності відстоює свою думку. Має стійку мотивацію до роботи, є рішучим та дисциплінованим. Охоче співпрацює з іншими людьми. Є стресостійким та емоційно стриманим. У роботі демонструє рішучість, дисциплінованість, кооперативність та стійку мотивацію до своєї діяльності. [PERSON] є порядною та чесною особистістю, яка дотримується норм та правил у своїй діяльності. Дотримується дисципліни у роботі та демонструє прихильність до діяльності, якою займається. Презентує себе як морально зрілу особистість, який добре розуміє соціальні правила. Прагне чинити чесно і порядно в усіх обставинах, на роботі та у щоденному житті (копія висновку - додається). Враховуючи діяльність позивача та його активну соціальну позицію [PERSON] мав надзвичайно позитивну соціальну оцінку в очах співгромадян. При цьому, поширення відповідачем про позивача неправдивої інформації щодо того, що він краде кошти із обласного бюджету а також, озвучення принижуючих образ (обзивання корупційною твариною, вживання нецензурної лайки) однозначно вплинуло на душевний стан позивача, він надзвичайно обурений цією відвертою нісенітницею, що в свою чергу неминуче негативно впливає на його моральний стан. Враховуючи вище викладене позивач просив суд: визнати недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] негативну інформацію, озвучену [PERSON] [INFO] в сесійній залі Київської обласної ради, а саме: «Смотри, вы УКРАЛИ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги сейчас, дружище...» «[PERSON], ты животное, которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги из Киевского областного бюджета» «Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) оттуда 15 миллионов гривен». «Коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги». «Ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) у Киевской области деньги 15 миллионов гривен». «Это животное УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) 15 миллионов гривен». «А кто назначил эту Клаву, которая сегодня УКРАЛА (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен». «Дружище, ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области 15 миллионов гривен МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)»; Зобов`язати [PERSON] спростувати, викладену в усному зверненні до [PERSON] в сесійній залі Київської обласної ради [INFO], недостовірну інформацію у спосіб, ідентичний способу її поширення, шляхом зачитування резолютивної частини рішення у сесійній залі Київської обласної ради в присутності депутатів Київської обласної ради, перед наступною сесією Київської обласної ради (черговою або позачерговою), що буде скликатися після набрання рішенням законної сили; Стягнути із [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) грошові кошти в сумі 60 000, 00 (шістдесят тисяч) гривень в рахунок відшкодування моральної шкоди. Відповідач у встановлений судом строк та у встановленому законом порядку подав відзив на позов, у якому проти задоволення позовних вимог заперечив повністю та просив у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування заперечень відповідач вказав, що відхиляє повністю твердження позивача про те, що відповідачем було поширено інформацію негативного характеру про Відповідача, як безпідставне. Так, згідно з частиною першою статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Під поширенням інформації необхідно розуміти опублікування її у пресі, передання з використанням радіо, телебачення чи інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є демонстрація в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, а так само поширення за допомогою електронних засобів, що за своїм змістом або формою ганьблять гідність, честь фізичної особи або ділову репутацію фізичної чи юридичної особи. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Твердження позивача про те, що відповідач поширив інформацю про нього негативного характеру не відповідає дійсності. Відповідач у жодний із перелічених способів не поширював інформацію про позивача будь-яким третім особам. [INFO] була запланована позачергова сесія Київської обласної ради, яка так і не відбувалася (тобто, жодних офіційних виступів, промов тощо не було). В той день відповідач був присутній в приміщенні Київської обласної ради так само, як і позивач, і мав виключно особисту з ним приватну розмову (діалог) на предмет звернення до правоохоронних органів з приводу розтрати бюджетних коштів, тобто відповідач з будь-якими третіми особами не спілкувався з метою обговорення [PERSON] та надання його діям оцінки, критики, або поширення іншої інформації про нього. Надані позивачем роздруківки інтернет ресурсів інформаційного характеру, в яких йде мова про "розбірки, напади" між позивачем та відповідачем, як на підтвердження тверджень позивача про поширення відповідачем інформації, є безпідставним, оскільки відповідач жодному представнику (журналісту або іншій особі) таких засобів масової інформацї не надавав будь-яких коментарів, повідомлень або інтерв`ю. В наданих позивачем документах відсутні будь-які дані про поширення оспорюваної ним інформації відповідачем третім особам. Таким чином, позивач не надав доказів на підтвердження обставини, яка у даній справі підлягає обов`язковому доказуванню, а саме факт поширення відповідачем оспорюваної інформації будь-яким третім особам, що виключає цивільно-правову відповідальність. Відповідач відхиляє і твердження позивача щодо характеру інформації (яка обговорювалася виключно в діалозі між сторонами спору). Так, в ході спілкування позивача і відповідача, останній надав оцінку і критику в сторону позивача, як юриста, депутата, політичного діяча. Не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб' єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Також відповідач повідомляє, що за його заявою Київською обласною прокуратурою внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 420211100000000161 за ч. 5 ст. 191 КК України за фактом розтрати бюджетних коштів при проведенні публічних закупівель в особливо великому розмірі (копія листа Київської обласної прокуратури додається, а оригінал перебуває у володінні відповідача). Також відповідач відхиляє подані позивачем докази, а саме: висновок експерта Українскього бюро лінгвістичних експертиз № 056/125 від 31 травня 2021 року та висновок соціально-психологічного дослідження № 22-04-21 моральної шкоди потерпілого (громадська експертиза*), як недопустимими Щодо висновоку експерта Українскього бюро лінгвістичних експертиз № 056/125 від 31 травня 2021 року, то як вбачається з наданого позивачем висновку він був виконаний експертом Ажнюком Б. М., який не є атестованим судовим експертом, а відомості про нього не включені до Державного реєстру атестованих судових експертів (http://rase.minjust.gov.ua), що підтверджується даними відкрито реєстру (витяг додається). Крім того, з арк. 2 висновку вбачається, що обєктом експертизи є відеоматеріал, оприлюднений в мережі YouTube (режим доступу [INFO]): надано на електронних носіях. Визначений у висновку обєкт не відповідає вимогам нормативно-правових актів, що регламентують вимоги до проведення лінгвістичної експертизи. Відповідно до п. 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертах та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній або в усній формі (зафіксований у відео-, фонограмі). Висновок лінгвістичної експертизи не може бути допустими доказом, оскільки складений особою, яка не є атестованим судовим експертом, досліджуваний обєкт не відповідає вимогам Інструкції, а відомості, які містить висновок (арк. 7 розділ II) не відповідають дійсності, і жодним доказом не підтверджується. Відповідач відхидяє також висновк соціально-психологічного дослідження № 22-04-21 моральної шкоди потерпілого, оскільки він має ознаки недопустимості. Як зазначено в положення ЩЖ України встановлюють джерело доказів саме судову експертизу, яка має бути проведене відповідно до положень Закону України "Про судове експертизу". Наданий Позивачем висновок не відповідає зазначеним положенням. Даний документ є лише науковою точкою зору, не грунтується на спеціальних знаннях судового експерта відповідно до зареєстрованих методик проведення судових експертах (психологічна експертиза). Таким чином, вказаний документ не може бути належним і допустимим доказом обставини наявності моральної шкоди та розміру її відкодування. Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає твердження позивача, як підставу позову, не обгрунтованими і не доведеними жодними належними і допустимими доказами. У відповіді на відзив, що була подана у встановлені порядок та строки, позивач не погодився з доводами відповідача та вказав, що у відзиві на позовну заяву ідповідач зазначає про те, що оспорювана негативна інформація стосовно позивача начебто не була поширена, оскільки, на його думку мав місце діалог (приватна розмова), а жодних публічних виступів чи промов не було. З цього приводу позивач зазначити, що він і не зазначав у позові, що це був публічний виступ чи публічна промова відповідача. Так, 08.04.2021 року мала відбутися позачергова сесія КОР, яка була скликана розпорядженням голови КОР від 07.04.2021 року №148 (сесія в той день так і не відбулася). За розкладом позачергова сесія мала розпочатись о 15 год. 30 хв., проте довго не відкривалась головою ради. Водночас, близько 16 год. 30 хв. в сесійній залі з`явився депутат Верховної Ради України [PERSON] (далі - Відповідач або [PERSON] ), та почав публічно та голосно ображати позивача, звинувачуючи його в крадіжці бюджетних коштів. Все це супроводжувалось брутальною нецензурною лайкою, безпідставними обвинуваченнями та погрозами. Позивач наголошував [PERSON] , що не погоджується із озвученим та не хоче спілкуватися із ним, оскільки той говорить неправду. Проте, відповідач продовжував в брутальній, принизливій формі привселюдно ображати позивача та звинувачувати його в крадіжці. В результаті, [PERSON] вивів депутат [PERSON] (ВО «Батьківщина»). Озвучені [PERSON] звинувачення та образи почули всі присутні у сесійній залі. Крім того, це було знято на відео, розміщено в мережі Інтернет та розповсюджено в багатьох ЗМІ. Також у відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив про те, що відповідач начебто надавав оцінку і критику в сторону позивача, як депутата, юриста та політичного діяча, зазначаючи при цьому, на межі прийнятної критики щодо політиків набагато ширші. Висловлювання [PERSON] безумовно є твердженням фактичних даних та умисним приниженням честі й гідності позивача, що виражене в непристойній формі, а не оціночними судженнями (як зазначає представник Відповідача). Зокрема, до фактичних тверджень належать наступні висловлювання Відповідача (мовою оригіналу): «Смотри, вы спиздили деньги сейчас, дружище...» «[PERSON], ты животное, которое спиздило деньги из Киевского областного бюджета» «Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и спиздил оттуда 15 миллионов гривен». «Коррупционное животное блять, коррупционное животное блять, которое спиздило из Киевской области блять деньги». «Ты сегодня спиздил у Киевской области деньги 15 миллионов гривен». «Это животное (показує на Позивача) спиздило 15 миллионов гривен». «А кто назначил эту Клаву, которая сегодня спиздило с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен». «Дружище, ты сегодня спиздил из Киевской области 15 миллионов гривен блять». Відповідач привселюдно звинуватив позивача у крадіжці із обласного бюджету 15- ти мільйонів гривень, що у свою чергу виключає віднесення слів [PERSON] до оціночних суджень чи критичних зауважень. Крім того, відповідно до Висновку експерта Українського бюро лінгвістичних експертиз ПАН України №056/125 від 31 травня 2021 року, за результатами проведення лінгвістичної експертизи, встановлено (відповідь на друге питання), що висловлення [PERSON] , оприлюднені в аналізованому Відеоматеріалі, містять негативну інформацію про [PERSON] , виражену у формі фактологічних тверджень (7 висловлень), і оцінного судження (1 висловлення). У формі фактологічних тверджень негативну інформацію про [PERSON] виражено в таких висловленнях: Смотри , Вы спиздили деньги сейчас, дружище!... [PERSON], ты животное, которое спиздило деньги из Киевского областного бюджета! Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и спиздил оттуда 15 миллионов гривен. Дружище, мы это раскопаем и тебя, животное, посадим тоже в тюрьму. Слушай, если бы в моих руках все было, я б тебя просто отпиздил сейчас. А так, мне приходиться тебе говорить, что ты животное, которое коррупционное блядь ». «Коррупционное животное блядь , коррупционное животное блядь , которое спиздило из Киевской области блядь деньги. Слушай, [PERSON] . Ты животное блядь ... ты животное, просто коррупционное животное. Ты сегодня спиздил у Киевской области деньги 15 миллионов гривен! ...Это животное (показує на [PERSON] ) спиздило 15 миллионов гривен. Да? Нет ? Не так было? А кто назначил эту Клаву, которая сегодня спиздила с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен? ... «Дружище, ты сегодня спиздил из Киевской области 15 миллионов гривен блядь ! У формі оцінного судження негативну інформацію про [PERSON] виражено в такому висловленні: Ты юрист хуевый изначально... Вищевказана інформація є такою, що може бути перевірена на предмет її правдивості, оскільки дії про які заявляє відповідач підпадають під ознаки кримінально-караного діяння. Що, до витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про наявність кримінального провадження №42021110000000161 від 25.06.2021 року не підтверджує факт вчинення позивачем крадіжки. При цьому, будь-які докази того, що стосовно позивача наявний вирок суду, який набрав законної сили відсутні Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду (стаття 62 Конституції України). Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду (ч. 2 ст. 2 КК України). Щодо доводів представника відповідача про те, що межі прийнятної критики щодо політиків набагато ширші, слід зазначити, що межа допустимої критики публічної особи закінчується там, де починає діяти презумпція невинуватості у вчиненні кримінального правопорушення. Розповсюджуючи стосовно позивача (публічної особи) твердження про те, шо він начебто, скоїв крадіжку коштів, відповідач фактично звинуватив [PERSON] у вчиненні злочину, чим порушив як презумпцію невинуватості, так і вийшов за межі допустимої критики публічної особи. Із самого відео, наданого [PERSON] у відповідь на адвокатський запит №18/06 від 17.06.2021 року чітко вбачається, що в сесійній залі присутні депутати Київської обласної ради які стали очевидцями вказаної події. Дехто із цим депутатів знімають вказану подію на відео, інші стоять поряд, решта депутатів просто сидять у сесійній залі та є очевидцями вказаної події. При цьому, деякі депутати безпосередньо втручалися, зокрема, під час озвучення нецензурної лайки та образ в сторона позивача, відповідача вивів депутат [PERSON] (ВО «Батьківщина»). Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Відтак, законодавець визначив, що поширення інформації являє собою доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб. Тобто, достатнім є те, що таку інформація почула хоча б одна людина. Проте, як вже зазначалося вище, озвучену негативну інформацію [PERSON] почули всі присутні у залі Київської обласної ради. Окремо слід зазначити, що визначення приватного спілкування міститься у ст. 258 КПК України, згідно якої спілкування є приватним, якщо інформація передається та зберігається за таких Фізичних чи юридичних умов, при яких учасники спілкування можуть розраховувати на захист інформації від втручання інших осіб. Очевидно, що публічні образи та звинувачення, озвучені [PERSON] в сесійні залі, у присутності інших депутатів Київської обласної ради, не є приватним спілкуванням (приватною розмовою), оскільки, учасники такої розмови явно не можуть розраховувати на захист такої інформації від втручання інших осіб. Вищенаведені доводи представника відповідача про приватність розмови є взагалі абсурдними та не заслуговують на увагу. У відзиві на позовну заяву, представник відповідача зазначає про те, що лінгвістична експертиза проведена особою, яка не є судовим експертом, а тому, на думку відповідача, не є допустимим доказом у справі. Відповідно до частини 6 статті 102 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності свідоцтво про присвоєння кваліфікаиії судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. Отже, в аспекті ч. 6 ст. 102 Цивільного процесуального кодексу України при складанні висновку експерта не вимагається обов`язкове присвоєння експерту кваліфікації судового експерта. Відповідно до частини 5 статті 31 Закону України «Про наукову і науково-технічну експертизу» Наукові організації академій наук України, заснованих на державній власності, вищі навчальні заклади, атестовані центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері науки, провідні науково-технічні установи галузевих міністерств і інших центральних органів виконавчої влади можуть здійснювати спеціалізовану експертну діяльність без додаткової державної акредитації на підставі статутних положень, якими така діяльність передбачається. До експертного висновку додавався витяг із Статуту, згідно п. 1.4, 2.2 якого Підприємство є суб`єктом науково-дослідної, експертної та видавничої діяльності... Предметом діяльності Підприємства є здійснення лінгвістичних експертиз різного профілю, науково-дослідна, науково-кодифікаційна, видавнича, інформаційна та навчально-консультативна діяльність з питань юридичної лінгвістики та експертології. Більше того, подібний висновок підписаний експертом Ажнюком Б.М. досліджувався в рамках справи, де Господарський суд міста Києва зазначив «Отже, в аспекті ч. 6 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України при складанні висновку експерта не вимагається обоє`язкове присвоєння експерту кваліфікації судового експерта. Ажнюк Б.М. у відповідності до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серія АД № 688353 є керівником ДП «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України», має вищу освіту за спеціальністю «англійська мова і література» (диплом з відзнакою [NUMBER] ), диплом доктора філологічних наук зі спеціальності «українська мова, загальне мовознавство», атестат професора 12 ПР № 010215 зі спеціальності «загальне мовознавство» (копії містяться в матеріалах справи)». Таким чином, заперечення відповідача, що висновок судової лінгвістичної експертизи№056/376 від 10.12.2019року складений не судовим експертом не приймаються судом до уваги. Рішення суду першої інстанції залишено в силі постановою від 30 червня 2020 року у справі №910/1346/19, де апеляційний суд зазначив: «Аргументи скаржника про те, що висновок експерта № 056-376 від 10.12.2019 був складений неуповноваженою особою, містить відповідь на питання, які не були визначені судом першої інстанції, не відповідає положенням частини 4 статті 99 Господарського процесуального кодексу України і не може прийматися судом як належним доказ відхиляються судом апеляційної інстанції, з огляду те, що: експерт, який проводив відповідну експертизу - ОСОБА 25 у відповідності до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серія АД № 688353 є керівником ДП "Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України", має вищу освіту за спеціальністю "англійська мова і література" (диплом з відзнакою НОМЕР І), диплом доктора філологічних наук зі спеціальності "українська мова, загальне мовознавство", атестат професора [NUMBER] зі спеціальності "загальне мовознавство", а враховуючи положення частини б статті 98 Господарського процесуального кодексу України при складанні висновку експерта не вимагається обов`язкове присвоєння експерту кваліфікації судового експерта; зазначений висновок експерта містить відповіді на питання, які були визначені судом першої інстанції; наявність у вказаному висновку експерта відповідей на питання, які не були визначені судом першої інстанції не спростовують висновків, поставлених судом, натомість являються виключно міркуваннями експерта про певні обставини, у розумінні частини 8 статті 98 Господарського процесуального кодексу України». Щодо тверджень представника відповідача щодо того, що об`єктом експертизи є відеозапис, поданий в порушення п. 2.1.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, то такі твердження не заслуговують на увагу, оскільки п. 2.1.3 та п. 2.1.4, то зазначені пункти доповнені згідно з Наказом Міністерства юстиції № 2770/5 від 05 серпня 2021 року, а висновок експерта складено 31 травня 2021 року. Дана Інструкція не має зворотної дії в часі. Посилання представника відповідача на постанову Верховного Суду у справі №757/29455/16-ц є необгрунтованим, оскільки по-перше, правовідносини в даній справі не є подібними, по-друге, у такій постанові позивач надав фрагмент із прямого ефіру. Що стосується відеозапису, який надав позивач у даній справі, то вказаний відеозапис ідентичний тому, що оприлюднено у мережі YouTube. Що стосується доводів відповідача, щодо висновку соціально-психологічно дослідження, що останній теж начебто виготовлений не судовим експертом, то як вже зазначалося вище, в аспекті ч. 6 ст. 102 Цивільного процесуального кодексу України при складанні висновку експерта не вимагається обов`язкове присвоєння експерту кваліфікації судового експерта. Ухвалою від 08.09.2021 року позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне. Судом встановлено, що 08.04.2021 року мала відбутися позачергова сесія КОР, яка була скликана розпорядженням голови КОР від 07.04.2021 року №148 (сесія в той день так і не відбулася). За розкладом позачергова сесія мала розпочатись о 15 год. 30 хв., проте довго не відкривалась головою ради. Водночас, близько 16 год. 30 хв. в сесійній залі з`явився депутат Верховної Ради України [PERSON] (далі - Відповідач або [PERSON] ), та почав публічно та голосно ображати Позивача, звинувачуючи його в крадіжці бюджетних коштів. Все це супроводжувалось брутальною нецензурною лайкою, безпідставними обвинуваченнями та погрозами. Так, [PERSON] кричав: «Ты юрист ПЛОХОЙ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) изначально...» [PERSON] : «Вы уже начинаете оскорблять, давайте мы не будем». [PERSON] : « Ятебя оскорблять начинаю, а не БИТЬ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), понимаешь? Если б я хотел тебя ИЗБИТЬ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), я б тебя ИЗБИЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика). А пока, я тебя просто оскорбляю как юриста. [PERSON] : « Давайте не будем общаться». [PERSON] : «Смотри, Вы УКРАЛИ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги сейчас, дружище...» [PERSON] : «Нет, я не хочу даже с Вами общаться». [PERSON] : « Почему ?» [PERSON] : « Потому что Вы говорите не правду ». [PERSON] : «Ты со мной не хочешь общаться?» [PERSON] : « Да »! [PERSON] : «Так не общайся». [PERSON] : «Ну и не общаюсь» [PERSON] : «Вообще не общайся!» [PERSON] : «Вообще не общаюсь» [PERSON] : [PERSON], ты животное, которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги из Киевского областного бюджета... [PERSON]. «Яуже, да? Находясь в оппозиции, да?» [PERSON] : «Да конечно, конечно. Ты назначил туда руководителя, которого курируешь до сегодняшнего дня и УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) оттуда 15 миллионов гривен. Дружище, мы это раскопаем и тебя, животное, посадим тоже в тюрьму». [PERSON] : «Занимайтесь, все в Ваших руках»! [PERSON] : «Слушай, если бы в моих руках все было, я б тебя просто ИЗБИЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) сейчас. А так, мне приходиться тебе говорить, что ты животное, которое коррупционное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». [PERSON] : «Вы все сказали? Я с Вами не хочу даже общаться!» [PERSON] : «Коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), коррупционное животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика), которое УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) деньги. Слушай, [PERSON] [PERSON] : « Я Вас услышал что Вы сказали. Яне согласен с Вами. Что дальше?» [PERSON] : Слушай, [PERSON], ты животное, ты согласен со мной? [PERSON] : « Я не согласен с Вами... » [PERSON] : «Ты животное МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)... ты животное, просто коррупционное животное. Ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) у Киевской области деньги 15 миллионов гривен». [PERSON] \\« Яс Вами не согласен! ». [PERSON] : «Слушай дружище». [PERSON] : «Я Вам не дружище! Мы с Вами не друзья» [PERSON] : ...Это животное (показує на Позивача) УКРАЛО (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) 15 миллионов гривен. Не так было? [PERSON] : «Нет!». [PERSON] : А кто назначил эту Клаву, которая сегодня УКРАЛА (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) с Киевской области, и мы это докажем 15 миллионов гривен. [PERSON] : « Все в Ваших руках! ». [PERSON] : Дружище, ты сегодня УКРАЛ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика) из Киевской области 15 миллионов гривен МЛЯ (слово синонім, в оригіналі нецензурна лексика)». Озвучені [PERSON] звинувачення та образи почули всі присутні у залі. Крім того, це було знято на відео, розміщено в мережі Інтернет та розповсюджено в багатьох ЗМІ. Висловлення [PERSON] у відеоматеріалі, оприлюдненому в мережі YouTube (режим доступу [INFO] - далі Відеоматеріал), містять негативну інформацію про позивача. Відповідач привселюдно звинуватив Позивача у крадіжці із обласного бюджету 15- ти мільйонів гривень, що у свою чергу виключає віднесення слів [PERSON] до оціночних суджень чи критичних зауважень. Вищевказана інформація є такою, що може бути перевірена на предмет її правдивості, оскільки дії про які заявляє Відповідач підпадають під ознаки кримінально-караного діяння. При цьому, будь-які докази того, що стосовно Позивача наявний вирок суду, який набрав законної сили відсутні. В силу вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положеннями ч. 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом ( ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Ч. 4, 7 ст. 82 ЦПК України визначає, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із статтею 201 Цивільного кодексу України, особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 297 Цивільного Кодексу України, кожен має право на повагу до його гідності та честі. Згідно ч. 1 ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. У абзаці 2 пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» вказано, що під гідністю розуміється визнання цінності кожної фізичної особи, а з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських та інших обов`язків. Статтею 277 ЦК України гарантовано, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Відповідно до пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь- який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідно до пункту 18 Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», згідно з положеннями статті 277 ЦК і статті 10 ЦПК обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Пункт 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» визначає, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 471 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Враховуючи все вище зазначене, суд приходить до висновку, що інформація щодо позивача, є фактичними твердженнями, а тому є предметом судового захисту. Вказана інформація щодо позивача була поширена, тобто доведена до відома більше ніж одній особі, не відповідає дійсності, а відповідачем не надано доказів її достовірності, принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача, а тому підлягає визнанню недостовірною. Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь та ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права. Відповідно до пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканність ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК) тощо. Таким чином, вирішуючи питання щодо способу захисту порушеного особистого немайнового пава, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача спростувати вказану інформацію способом наближеним до способу її поширення. Щодо заявлених вимог позивача про стягнення з відповідачів моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно з п. 3 Постанови ВСУ вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу, а також іншим способом згідно зі змістом цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини концепція «приватного життя» є широким терміном і не піддається вичерпному визначенню. Дане визначення охоплює фізичну та психологічну або моральну цілісність особистості (рішення від 26 березня 1985 року по справі «X and Y v. The Netherlands», рішення від 16 грудня 1997 року по справі «Raninen v. Finland») і іноді може включати аспекти фізичної та соціальної ідентичності особистості (рішення від 07 лютого 2002 року по справі «Mikulic v. Croatia»). В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово визнавав репутацію (рішення від 19.09.2006 р по справі «White v. Sweden», рішення від 15 листопада 2007 року у справі «Pfeifer v Austria»), а також честь особи (рішення від 4 жовтня 2007 року в справі «Sanchez Cardenas v. Norway») як складову права на повагу до приватного життя. Зокрема, в пункті 35 рішення у справі «Pfeifer v Austria», Європейський суд з прав людини констатував, що репутація особи є частиною його особистої ідентичності та психологічної цілісності, а тому відноситься до сфери її приватного життя і підлягає охороні. Згідно з пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди`розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно з положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода полягає також у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з знищенням чи пошкодженням її майна; приниження честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Ст. 23,1167 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних чи душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру враховуються вимоги розумності та справедливості. Відповідно до п. 27 Постанови ВСУ «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 року 1 способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями фізичній особі. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд враховує те, що поширена інформація має негативний характер, оскільки принижує честь, гідність позивача в громадській думці з точки зору додержання моралі, загальновизнаних правил співжиття, ганьбить його, оскільки спонукає до негативного ставлення до нбого, як до людини, яка вчинила негативні дії, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Outcome: approved