Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-03 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» (далі по тексту - позивач, ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ») звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - відповідач 1, [PERSON] ), [PERSON] (далі по тексту - відповідач 2, [PERSON] ), [PERSON] (далі по тексту - відповідач 3, [PERSON] ), [PERSON] (далі по тексту - відповідач 4, [PERSON] ) про солідарне стягнення заборгованості за оплату наданих послуг з центрального опалення та постачання гарячої води у розмірі 93 320,91 грн., яка складається з основної суми заборгованості у розмірі 72 567,16 грн., 3% річних у розмірі 5 950,43 грн. та 14 803,32 грн. - інфляційної складової боргу. Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] проживають у квартирі [ADDRESS] та отримують житлово-комунальні послуги за цією адресою. Відповідачі отримують послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, при цьому не виконують зобов`язання по їх оплаті, в зв`язку з чим за ними утворилась заборгованість, яку позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів з урахуванням нарахованих штрафних санкцій. 04 лютого 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідачів. Згідно відповіді вбачається, що в квартирі за вищевказаною адресою зареєстрованим значиться лише [PERSON] . Ухвалою суду від 04 лютого 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Одночасно, даною ухвалою витребовувалась інформація з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо зареєстрованого права власності на нерухоме майно, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 19.04.2022, на виконання вимог ухвали суду від 04.02.2022, з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшла інформація, згідно якої вбачається, що квартира розташована за адресою: [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у рівних долях, зокрема по 1/4 частині за кожним, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 14.10.2002 року, а також за [PERSON] 1/4 частини цієї квартири на підставі договору дарування, посвідченого 07.12.2004 року. Ухвалою суду від 20 квітня 2022 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено її розгляд в судове засідання. В судове засідання, яке відбулося 04.08.2022, сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Суд бере до уваги, що позивач та відповідачі були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, будь-яких заяв/клопотань про відкладення розгляду справи або з інших процесуальних питань від них не надходило, а також враховуючи строки розгляду справи, суд визнає за можливе проводити судовий розгляд справи за відсутністю сторін, які були належним чином повідомленими про день та час судового засідання, на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] у рівних частинах по 1/4 у кожного, що підтверджується наданою інформацією Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», а також договором дарування частини квартири та свідоцтвом про право власності на житло. Відповідач [PERSON] за вищевказаною адресою зареєстрованою не значиться, права власності на дану квартиру немає, а відтак не є споживачем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. Разом з цим, відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності За приписами статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Статтею 175 ЦПК України передбачено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. За наведених правових норм, сторони - це суб`єкти матеріально-правових відносин, які виступають на захист своїх інтересів і на яких поширюється законна сила судового рішення. Позивачем є особа, яка має право вимоги, а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання. При цьому відповідач має бути такою юридичною чи фізичною особою, за рахунок якої, в принципі, можливо було б задовольнити позовні вимоги. З огляду на зміст наведених норм захисту в судовому порядку підлягають порушене право й охоронювані законом інтереси саме від відповідача. За теоретичним визначенням «відповідач» - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Отже, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. З огляду на зазначене, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частини перша, друга та третя статті 51 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. За змістом висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у пункті 36 постанови від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Звертаючись до суду з заявленими вимогами щодо стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги позивач не врахував, що нерухоме майно, а саме квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачам - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , а відповідач - [PERSON] у цій квартирі не зареєстрована та відповідних прав на це нерухоме майно не має. Отже, за встановлених судом обставин, саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] - це особи, які мають безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами в частині стягнення заборгованості за спожиті послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, а останнім заявлені вимоги в цій частині також до [PERSON] , а відтак суд

Outcome: partial