Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з відповідним позовом в обґрунтування якого вказує, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина до складу якої входить Ѕ частки житлового будинку [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем першої черги за законом та прийняв спадщину відповідно до вимог ч.4 ст.1268 ЦК України, так як на день смерті спадкодавця не досяг повноліття. Звернувшись до приватного нотаріуса для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, [PERSON] отримав відмову, оскільки державна реєстрація права власності на нерухоме майно та видача правовстановлюючого документу на ім`я спадкодавця не проводились. З урахуванням уточнених вимог, позивач [PERSON] просить суд визнати за ним право власності на ј частку житлового будинку [ADDRESS] , в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Мельника М.Л. від 05.04.2016 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. 13.08.2016 року ухвалою суду по справі, в якості співвідповідача, залучено Новоборівську селищну раду. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 10.05.2016 року зупинено провадження по справі до вирішення цивільної справи № 276/1167/14-ц, яка перебувала на розгляді Черняхівського районного суду Житомирської області за позовом [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітнього [PERSON] до [PERSON] , відділу реєстрації актів цивільного стану Володарсько-Волинського районного управління юстиції у Житомирській області, треті особи: Новоборівська селищна рада Володарсько-Волинського району Житомирської області, [PERSON] , [PERSON] про встановлення батьківства. 08.09.2017 року відновлено провадження у справі та призначено судове засідання. Ухвалою суду від 06.06.2018 у даній цивільній справі залучено належного відповідача [PERSON] . Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Збаражського А.М. від 04.08.2020 року, на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання. 06.07.2021 року від [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування на 1/4 частку будинку [ADDRESS] . Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 06.07.2021 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування на 1/4 частку будинку [ADDRESS] . Зустрічну позовну заяву повернуто позивачу [PERSON] . Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 13.12.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує п`яти календарних днів. Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Збаражського А.М. від 15.02.2022 року у зв`язку з усуненням недоліків вказаних в ухвалі суду від 13.12.2021 року призначено підготовче судове засідання. 17.05.2022 року від представника [PERSON] адвоката Невмержицької Т.О. надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування на 1/4 частку будинку [ADDRESS] . В обґрунтування зустрічних позовних вимог зазначено, що 21 липня 2017 року Черняхівським районним судом Житомирської області, ухвалено рішення, яке набрало законної сили 08.08.2017 року за заявою [PERSON] в інтересах неповнолітньої дитини [PERSON] встановлено факт батьківства, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є батьком [PERSON] , [INFO] . Після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] відкрилась спадщина до складу якої входить Ѕ частки житлового будинку [ADDRESS] . [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом та прийняв спадщину відповідно до вимог ч.4 ст.1268 ЦК України, так як на день смерті спадкодавця був малолітньою особою. Однак, отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, [PERSON] не має можливості, оскільки державна реєстрація права власності на нерухоме майно та видача правовстановлюючого документу на ім`я спадкодавця не проводились. Крім того, в спадкодавця [PERSON] є ще один син: [PERSON] , тому спадщина після батька: [PERSON] ділиться між синами [PERSON] та [PERSON] порівну. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 17.05.2022 року об`єднано в одне провадження позов [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності на 1/4 частку будинку в порядку спадкування з зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування на 1/4 частку. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 20.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) [PERSON] в судовому засідання підтримав заявлені уточнені первісні позовні вимоги з підстав, зазначених в ньому та просив їх задовольнити, щодо задоволення зустрічного позову не заперечив. Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) [PERSON] в судовому засідання просила задовольнити зустрічну позовну заяву та не заперечила щодо задоволення первісного уточненого позову. Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) [PERSON] в судовому засідання просила задовольнити зустрічну позовну заяву та не заперечила щодо задоволення первісного уточненого позову. Відповідач [PERSON] , в судове засідання не з`явилась, до суду надіслала заяву про розгляд справи без її участі, щодо задоволення первісного позову не заперечила (а.сп.25). Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями\~12,\~13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених\~статтею 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі\~статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, дослідивши докази у справі,

Outcome: approved