Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-16 00:00:00

До Оболонського районного суду надійшла матеріали за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - голова правління Акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус» Мамедов Сергій Геннадійович про поновлення на роботі та стягнення коштів за час вимушеного прогулу. Позовні вимоги позивач обґрунтовує наступними обставинами. Позивач працював в АТ «КБ «Глобус» на посаді економіста з 08.08.2018, а на посаді провідного економіста з 20.08.2020. Наказом №348-О від 08.09.2021 його було звільнено з роботи на підставі п. 2 ст. 41 КЗпП України, в зв`язку з втратою довір`я до працівника, який безпосередньо обслуговує грошові цінності. Позивач вважає звільнення незаконним, оскільки до кола його посадових обов`язків входило: обслуговування фізичних та юридичних осіб, спілкування з клієнтами, їх консультування, відкриття банківських рахунків, депозитів, в тому числі оформлення банківських виписок та вчинення дій, не пов`язаних з безпосереднім обслуговуванням грошових або товарних цінностей. Тобто, займана ним на момент звільнення посада та виконувані ним посадові обов`язки, не передбачали його обов`язку безпосереднього обслуговування грошових або товарних цінностей і він, виконуючи свої посадові обов`язки, не був зайнятий прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом грошових або товарних цінностей, а тому звільнення позивача з цієї посади на підставі п. 2 ст. 41 КЗпП України є незаконним. Також, серед іншого зазначається, що посада провідного економіста не входить до переліку посад з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, переданих їм для зберігання, обробки, продажу (відпустки), перевезення або застосування в процесі виробництва. Враховуючи вищевказані обставини, позивач просить ухвалити рішення, яким поновити його на посаді провідного економіста АТ «КБ «Глобус» та стягнути з АТ «КБ «Глобус» на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу. 29.12.2021 до суду від представника відповідача АТ «КБ «Глобус» - адвоката Бондаренко Р.Г. надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач проти позову заперечує, вважає його надуманим, безпідставним, таким, що не ґрунтується на нормах законодавства та не підлягає задоволенню з наступних підстав. У позовній заяві позивач стверджує, що посада провідного економіста не входить до переліку посад з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатись письмові договори про повну матеріальну відповідальність. Зазначене твердження позивача не відповідає дійсності та вводить суд в оману, оскільки спростовується посадовою інструкцією провідного економіста відділення №30 АТ «КБ «Глобус», затвердженої 20.08.2020, договором про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 30.01.2020 №99. Крім того, представник відповідача зазначає, що 20.08.2021 відповідно до «Положення про організацію роботи щодо здійснення касових операцій», затвердженого рішенням Правління від 31.10.2019 (протокол №76) на підставі наказу по АТ «КБ «Глобус» №641-ОД від 20.08.2021, ревізійною комісією банку було проведено позапланову раптову ревізію цінностей, що знаходяться в грошовому сховищі відділення №30 АТ «КБ «Глобус». В результаті проведеної ревізії встановлено факт нестачі грошових коштів в сумі 503000 грн. та 40000 дол. США. Згідно з інструкцією «Про ведення касових операцій банками України», затверджена Постановою Правління Національного банку України від 25.09.2018 №103 (із змінами) проведення ревізій грошових коштів, передача ключів від сховищ та ін. цінностей, регламентується внутрішнім Положенням банку, розробленим відповідно до вимог чинного законодавства. В ході перевірки було встановлено, що відповідно до наказу «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення» №391-ОД від 14.06.2021 був проведений контрольний перерахунок цінностей та прийом-передача готівки, каси, цінностей в сховищі від начальника відділення до провідного економіста [PERSON] (акт приймання-передачі від 14.06.2021). Відповідно до наказу №391-ОД контрольний перерахунок мав бути здійснений в обсязі 100% цінностей. Відповідно до пояснень [PERSON] при прийомі-передачі каси 14.06.2021р. всупереч п. 1 наказу №391-ОД (перевірити та здійснити 100% контрольний перерахунок готівки, цінностей), п.10.6, п.10.7 «Положення про організацію роботи щодо здійснення касових операцій», затвердженим рішенням Правління 31.10.2019 року (Протокол №76) (При тимчасовій зміні (відрядження, відпустка, хвороба) осіб, відповідальних за схоронність цінностей, на підставі наказу керівника Банку/уповноваженої особи Банку проводиться ревізія цінностей, які зберігаються в грошовому сховищі, із 100% контрольним перерахунком готівкових коштів та інших цінностей, здійснюється передача ключів від грошового сховища) був здійснений перерахунок цінностей сховища за нащадками (пореберно), натомість пачки та корінці банкнот не відкривалися та поаркушний перерахунок не здійснювався. Перерахунок здійснювався без фактичної присутності [PERSON] в приміщенні касового вузла (з пояснень [PERSON] ) контроль перерахунку здійснювався через вікно. Окрім наведеного вище, в своїх поясненнях [PERSON] зазначив, що всупереч п. 9.2.7 «Положення про організацію роботи щодо здійснення касових операцій», затвердженим рішенням Правління 31.10.2019 року (Протокол №76) передавав ключ №2 завідуючому каси для закриття сховища протягом всього періоду, коли був особою відповідальною за закриття та відкриття сховища, а не закривав сховище ключем №2 власноруч. Ключ №2 передавався через вікно каси. Відповідно до наказу «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення» №20-ОД від 19.07.2021 був проведений контрольний перерахуй цінностей та прийом-передача готівки, каси, цінностей в сховищі від провідного економіста [PERSON] до начальника відділення (акт приймання-передачі віз від 20.07.2021). Відповідно до наказу №520-ОД контрольний перерахунок мав бути здійснений в обсязі 100% цінностей. Відповідно до пояснень [PERSON] при прийомі-передачі каси 20.07.2021р. всупереч п. 1 наказу №520-ОД був здійснений перерахунок цінностей сховища за накладками, корінцями (пореберно), натомість пачки та корінці банкнот не відкривалися та поаркушний перерахунок не здійснювався, ніяких зауважень з боку начальника відділення не було. Ключ передавався через лоток вікна каси. Таким чином працівниками: завідуючим касою, начальником відділення, провідним економістом відділення [PERSON] , провідним економістом сектору забезпечення безперервної роботи відділень порушено вимоги внутрішніх нормативно-розпорядчих документів, а саме: Положення «Про організацію роботи щодо здійснення касових операцій», затвердженим рішенням Правління 31.10.2019 року (Протокол №76), Наказу №391-ОД від 14.06.2021, Наказу №520-ОД від 19.07.2021, Наказу №556-ОД від 28.07.2021, Наказу №599-ОД від 09.08.2021. Представник відповідача зазначає, що твердження Позивача повністю нівелює, що посада провідного економіста не входить до переліку посад з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, а також підтверджує позицію, що вчинені позивачем проступки щодо невиконання процедур відкривання-закривання сховища, проведення ревізії при зміні матеріально-відповідальної особи, передача третім особам ключа від сховища відділення банку є підставою для втрати довір`я до позивача з боку відповідача, що і стало підставою для звільнення за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України. З огляду на зазначене, представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивача в повному обсязі. 05.01.2022 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому зазначив, між іншим те, що позивача звільнено незаконно, а нестача коштів виникла в завідувача касою відділення №30, який є особою, безпосередньо обслуговуючою матеріальні (грошові) цінності. Тобто позивача звільнено з роботи незаконно і незаконно змушено укласти договір поруки на суму 1 575 000 грн. Щодо тверджень відповідача про порушення позивачем вимог наказу №391-ОД від 14.06.2021 при прийомі-передачі каси та вимог наказу №520-ОД від 19.07.2021, то представник позивача зазначає ,що позивач із зазначеними наказами не був ознайомлений, а відповідач протилежного не надав. Також позивач не був ознайомлений з Положенням «Про організацію роботи щодо здійснення касових операцій», затвердженим рішенням Правління 31.10.2019 року (Протокол №76), а тому твердження відповідача про порушення позивачем вимог цих наказів та вказаного положення є безпідставними. Представник позивача наголошує на тому, що відповідачем на підтвердження свої позиції не надано суду належних і допустимих доказів наявності законних підстав для звільнення позивача з роботи за п. 2 ст. 41 КЗпП України. 14.01.2022 до суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з урахування заяви про збільшення позовних вимог та просив їх задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Крім того, надав суду для огляду оригінал наказу №391-ОД від 14.06.2021 «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення», наказ №520-ОД від 19.07.2021 «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення», акт приймання- передачі від 14.06.2021 від начальника відділення до провідного економіста [PERSON] , акт приймання-передачі від 19.07.2021 від провідного економіста [PERSON] до начальника відділення, протокол №76. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ст.12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Відповідно до ст. 43 Конституції України, ст.5-1 КЗпП України держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, правовий захист від незаконного звільнення, сприяння у збереженні роботи. Право громадян на працю забезпечується тим, що трудовий договір може бути розірваний лише з підстав і в порядку, передбаченому трудовим законодавством. Судом встановлено, що [PERSON] прийнято на посаду економіста відділення №30 в ПАТ «КБ «Глобус», відповідно до Наказу №1212-к від 08.08.2018 та внесено відповідний запис до трудової книжки серії [NUMBER] (а.с. 16-17). 20.08.2020 [PERSON] було переведено на посаду провідного економіста відділення №30 в ПАТ «КБ «Глобус», відповідно до Наказу №725-к від 20.08.2020, про що міститься відповідний запис у трудовій книжці серії [NUMBER] (а.с. 16-17). Трудові обов`язки працівника визначаються законодавством, трудовим договором, посадовою інструкцією, наказами керівника тощо. Згідно зі посадової інструкції провідного економіста відділення №30 АТ «КБ «Глобус», затвердженої в.о. голови правління О.М. Дмітрієвою 20.08.2020, до безпосередніх обов`язків [PERSON] входила робота пов`язана з обслуговуванням грошових (матеріальних) цінностей, серед іншого: п. 2.1 - прийом розрахунково-касових документів в національній та іноземних валютах від клієнтів відділення банку, перевірка правильності їх оформлення та достатність коштів на рахунку для проведення платежів, а також звірка відповідності підписів та відбитку печатки з «Картою із зразками підписів і відбитка печатки»; п. 2.4 - щоденно наприкінці дня звіряти з касиром надходження, видаток та залишок готівки в операційній касі відділення з даними бухгалтерського обліку; п. 2.5 - оформлює касові документи за операціями з підкріплення (вивезення) готівкових коштів відділення, відповідні касові документи для подальшої передачі касиру для прийому/виплати коштів; п. 2.8 - проводить платіж клієнтів, у т.ч. по системі «Клієнт-Банк», та інших розрахункових документів, що ініціюються на відділенні, нарахування в операційній системі банку комісії за розрахунково-касове обслуговування та контролює її оплату клієнтами, обробку платежів населення, що акумульовані на рахунку 2902, формує відповідні розрахункові документи; п. 2.11 - відкриває поточні та депозитні рахунки фізичним особам; п. 2.17 - у разі призначення розпорядженням по банку уповноваженою особою проводить прийняття, видачу, ведення обліку та збереження ПІН-конвертів; 2.19 - у разі призначення наказом по Банку провідного економіста оператором банку - виконання функцій відповідального співробітника відділення за організацію та підтримку роботи банкомату/ів, закріплених за відділенням (зокрема за своєчасне підкріплення готівкою, інкасацію, технічне обслуговування та організацію схоронності готівкових коштів у банкоматі, зберігання ключів від банкомату, а саме ключ від модуля управління банкоматом; ключ від шифрозамка сейфа). Цією ж посадовою інструкцією передбачено, що провідний економіст відділення є матеріально-відповідальною особою в період тимчасової відсутності начальника відділення (відпустка, відрядження, хвороба тощо). У зв`язку із цим, із провідним економістом відділення укладається договір про повну матеріальну відповідальність на усі періоди тимчасової відсутності начальника відділення (п.4.2.). Провідний економіст відділення виконує функції начальника відділення в період його тимчасової відсутності (відрядження, відпустка, хвороба, тощо) згідно посадової інструкції начальника відділення, та на підставі довіреності, виданої Головою Правління Банку (п.7.2.). Зі змістом зазначеної посадової інструкції [PERSON] було ознайомлено 20.08.2020, про що свідчить його особистий підпис на зазначеному документі. Вказане не оспорюється сторонами (а.с.56-59). 30.01.2020 між АТ «КБ «Глобус» та [PERSON] укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність №99, відповідно до умов якого працівник, що виконує роботу безпосередньо пов`язану: зі збереженням, прийомом і видачею, переданих під звіт цінностей, в тому числі, але не виключно, валютних цінностей (національна валюта (гривня), іноземна валюта, банківські метали), дорогоцінних металів та виробів з них, сувенірної продукції, платіжних карток та ПІН-конвертів, грошових чекових книжок, бланків ощадних депозитних сертифікатів, ключів та майстер-ключа від індивідуальних сейфів, ключів до сховищ та банкнотів, оригіналів кредитних договорів, оригіналів правовстановлюючих документів на предмети застави, що передані на зберігання банку позичальниками та інших, пов`язаних з проведенням кредитних операцій договорів, юридичних справ та документів клієнтів тощо; виконанням обов`язків щодо зберігання готівки та інших цінностей у сховищі та виконання операцій з ними, відкривання та закривання сховищ; прийманням та зберіганням, в підзвіт/видачу (відповідно до акту/касового/меморіального та іншого документу) матеріальних цінностей банку, приймає на себе повну матеріальну відповідальність на незабезпечення схоронності довірених йому банком матеріальних цінностей (п.1.1. договору). Згідно п.4.1. договору, дія даного договору поширюється на весь час роботи з довіреними працівнику матеріальними цінностями (а.с.60). 20.08.2021 ревізійною комісією АТ «КБ «Глобус» проводилась позапланова раптова ревізія цінностей, що знаходяться в грошовому сховищі відділення №30 АТ «КБ «Глобус». 26.08.2021 та 27.08.2021 [PERSON] надав письмові пояснення (пояснювальні записки) в рамках службового розслідування (а.с.64-65, 118). Відповідно до висновку службового розслідування від 08.09.2021, затвердженого головою Правління АТ «КБ`Глобус» Мамедовим С.Г., комісією, створеною згідно з Наказом Голови Правління №64¬\\1-ОД від 20.08.2021 та п.2 Положення «Про проведення службового розслідування у АТ «КБ`Глобус», затвердженим рішенням Правління від 14.10.2011 (протокол №33) у ході проведення службового розслідування за фактом нестачі грошових коштів в касі відділення №30 АТ «КБ Глобус» станом на вечір 20.08.2021, встановлено, серед іншого що в «результаті проведеної ревізії встановлено факт нестачі грошових коштів в сумі 503 000,00 грн. та 40 000,00 дол. США. За фактом нестачі коштів були надані пояснення завідуючого касою відділення №30 Олексенко А.В. , який повідомив, що приблизно півтора місяці тому у в нього був прорахунок в операціях, тому виникла нестача коштів, про цей факт він не став повідомляти начальника відділення №30 [PERSON] та керівництво банку. Виходячи з пояснень Олексенко А.В. , було проведено перевірку за документами процедур прийому-передач цінностей сховища відділення №30 за період з 01.06.2021 по 19.08.2021. В ході перевірки було встановлено, що відповідно до наказу «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення» №391-ОД від 14.06.2021 був проведений контрольний перерахунок цінностей та прийом-передача готівки, каси, цінностей в сховищі від начальника відділення [PERSON] до провідного економіста [PERSON] (акт приймання-передачі від 14.06.2021). Відповідно до пояснень [PERSON] , при прийомі-передачі каси від 14.06.2021, був здійснений перерахунок цінностей сховища за накладками (пореберно), натомість пачки та корінці банкнот не відкривалися та поаркушний перерахунок не здійснювався. Перерахунок здійснювався без фактичної присутності [PERSON] та [PERSON] в приміщенні касового вузла (з пояснень [PERSON] ) контроль перерахунку здійснювався через вікно. Окрім наведеного вище, в своїх поясненнях [PERSON] зазначив, що передав ключ №2 завідуючому каси Олексенко А.В. для закриття сховища протягом всього періоду, коли був особою, відповідальною за закриття та відкриття сховища, а не закривав сховище ключем №2 власноруч. Ключ №2 передавався через вікно каси. Відповідно до наказу «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення» №520-ОД від 19.07.2021 був проведений контрольний перерахунок цінностей та прийом-передача готівки, каси, цінностей в сховищі від провідного економіста [PERSON] до начальника відділення [PERSON] (акт приймання-передачі від 20.07.2021). Відповідно до наказу №520-ОД контрольний перерахунок мав бути здійснений в обсязі 100% цінностей. Відповідно до пояснень [PERSON] при прийомі-передачі каси 20.07.2021 був здійснений перерахунок цінностей сховища за накладками корінцями (пореберно), натомість пачки та корінці банкнот не відкривалися та поаркушний перерахунок не здійснювався, ніяких зауважень з боку начальника відділення [PERSON] не було. Ключ №2 передавання через лоток вікна каси. Згідно з поясненнями начальника відділення №30 [PERSON] 20.08.2021 року при вечірньому закритті каси відділення виявила нестачу коштів, про що повідомила за телефоном керівництво банку, в той же день була проведена ревізія каси комісією банку, яка встановила факт нестачі коштів в сумі 503 000(п`ятсот три тисячі) гривень та 40 000 (сорок тисяч) доларів США. Таким чином, зазанчається, що працівникати, у тому числі провідним економістом відділенням [PERSON] порушено вимоги внутрішніх розпорядчих/розпорядчих документів : а саме: Положення`Про організацію роботи щодо здійсненн касових операцій», затверджених рішенням Правління 31.10.2019 (Протокол№76) , наказу №391-ОД від 14.06.2021, наказу №520-ОД від 19.07.2021, наказу №556-ОД від 28.07.2021, наказу №599-ОД від 09.08.2021». Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги те, що діями співробітників, у томі числі [PERSON] нанесено матеріальні збитки у 503 000(п`ятсот три тисячі) гривень та 40 000 (сорок тисяч) доларів США, комісія прийшла до висновку, що невиконання вимог нормативно-правових актів Національного банку України та внутрішніх нормативних/розпорядчих документів (винні дії працівників, що безпосередньо обслуговують грошові цінності), що призвело до значних збитків Банку, дають підставу для втрати довір`я з подальшим звільненням працівників на підставі п.2 ст. 41 КЗпП України, зокрема провідного економіста відділення №30 [PERSON] (а.с.61-63). Відповідно до наказу №348-О від 08.09.2021 Акціонерного Товариства «Комерційний банк «Глобус», [PERSON] , провідного економіста відділення №30, звільнено з посади у зв`язку з втратою довір`я до працівника, який безпосередньо обслуговує грошові цінності, згідно п.2 ст. 41 КЗпП України. На підставі: висновку службового розслідування АТ «КБ`Глобус» від 08.09.2021, пояснення [PERSON] від 26.08.2021 та від 27.08.2021, договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність мвж АТ`КБ`Глобус» та [PERSON] №99 від 30.01.2020, згода первинної професійної спілки працівників АТ «КБ`Глобус» б/н від 08.09.2021. Так, трудові відносини усіх працівників регулюються Кодексом законів про працю України, зокрема частиною 1 статті 1 вказаного Кодексу передбачено, що Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя працівників, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини. Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Згідно зі ст.36 КЗпП України підставами припинення трудового договору є, зокрема, розірвання трудового договору з ініціативи працівника (статті 38,39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40,41). За змістом пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадку винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір`я до нього з боку роботодавця. Правовий аналіз цієї норми матеріального права дає підстави для висновку про те, що вона не передбачає настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника; звільнення з підстави втрати довір`я може вважатися обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і тому подібне), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 24 вересня 2014 року у справі N 6-104 цс 14, від 23 грудня 2015 року у справі N 6-1093 цс 15, від 20 квітня 2016 року у справі N 6-100 цс 16. Звільнення у зв`язку із втратою довір`я до працівника на підставі п. 2 ч. 1 ст. 41 КЗпП України може мати місце за умови вчинення ним винних дій. При цьому не має значення, були протиправні дії вчинені навмисно або внаслідок необережного ставлення до виконання своїх обов`язків, чи передбачав працівник або повинен був передбачити негативні наслідки своїх дій. Провина працівника має бути доведена власником або уповноваженим ним органом за допомогою фактів та об`єктивних обставин, що свідчать про винні дії працівника; це може бути, наприклад: систематична нестача довірених йому цінностей; безвідповідальне, халатне ставлення до своїх трудових обов`язків; порушення правил торгівлі; крадіжки; обмірювання, обважування покупців; завищення цін; привласнення матеріальних цінностей тощо. Втрата довір`я може бути наслідком вчинення проступку, який дає підстави для висновку, що подальше залишення працівника на роботі, пов`язаній з обслуговуванням грошових і матеріальних цінностей, може призвести до їх утрати. Водночас, підозра власника або уповноваженого ним органу не може бути підставою для виявлення недовір`я до працівника. Виходячи з положень статті 135-1 КЗпП України обслуговування матеріальних цінностей передбачає здійснення певними працівниками підприємства, установи, організації дій, пов`язаних зі зберіганням, обробкою, продажем (відпусканням), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Як роз`яснено в абзаці другому пункту 28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», звільнення з підстав втрати довір`я суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і т.п.) вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). При встановленні у передбаченому законом порядку факту вчинення працівниками розкрадання, хабарництва і інших корисливих правопорушень ці працівники можуть бути звільнені з підстав втрати довір`я до них і у тому випадку, коли зазначені дії не пов`язані з їх роботою. Виходячи з норм чинного трудового законодавства та судової практики, роботодавцю для звільнення працівника, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності, за ст. 41 п. 2 КЗпП України, достатньо вчинення умисно або необережно таких дій, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я. Відповідно до правових позицій висловлених у постановах Верховного Суду від 26.02.2020 №592/7118/17, від 02.06.2021 № 592/8437/20, вирішуючи під час розгляду справи про поновлення на роботі працівника, звільненого за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України, питання щодо віднесення позивача до кола працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, суд у кожному конкретному випадку повинен з`ясувати: чи становить виконання операцій, пов`язаних з таким обслуговуванням цінностей, основний зміст трудових обов`язків позивача; чи носить виконання ним указаних дій відповідальний, підзвітний характер з наявністю обліку, контролю за рухом і зберіганням цінностей. З аналізу положень посадової інструкції провідного економіста відділення №30 АТ «КБ «Глобус», суд прийшов до висновку, що до посадових обов`язків [PERSON] входили обов`язки, пов`язані з обслуговуванням грошових (матеріальних) цінностей. Судом також встановлено, що із позивачем був укладений договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. Посилання позивача на те, що його посада не входить до Переліку посад і робіт, за якими допускається укладання договору про повну матеріальну відповідальність, який затверджено постановою Державного комітету Ради Міністрів СРСР по праці та соціальних питаннях та ВЦРПС і Секретаріатом ВЦРПС від 28.12.1977 № 447/24 не заслуговує уваги, оскільки, чи є працівник особою, обслуговуючим грошові або товарні цінності, залежить не тільки від найменування займаної ним посади (роботи), але і від покладених на нього трудових обов`язків. Такі посадові обов`язки можуть бути викладені в статутах, посадових інструкціях, трудових договорах, контрактах, інших цивільно-правових договорах. Аналіз вищевказаних положень посадової інструкції та договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність свідчать про те, що [PERSON] , працюючи провідним економістом відділення №30 в АТ «КБ «Глобус», за своїми посадовими обов`язками обслуговував грошові та матеріальні цінності, тобто був матеріально відповідальною і підзвітною особою. Отже, з урахуванням положень посадової інструкції та умов договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, позивач мав здійснювати свої повноваження відповідно до процедур, правил, порядків вказаних в нормативних актах роботодавця, належним чином виконувати покладені нормативними актами роботодавця посадові обов`язки. Зважаю на наведене вище, доводи представника позивача, що договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність не відповідає типовій формі, оскільки у ньому повинно бути зазначено (відділення, секція, склад) де працює працівник, не заслуговують на увагу. Як зазначалося вище, відповідно до висновку службового розслідування від 08.09.2021, приймаючи до уваги те, що діями співробітників, у томі числі [PERSON] нанесено матеріальні збитки у 503 000(п`ятсот три тисячі) гривень та 40 000 (сорок тисяч) доларів США, комісія прийшла до висновку, що невиконання вимог нормативно-правових актів Національного банку України та внутрішніх нормативних/розпорядчих документів (винні дії працівників, що безпосередньо обслуговують грошові цінності), що призвело до значних збитків Банку, дають підставу для втрати довір`я з подальшим звільненням працівників на підставі п.2 ст. 41 КЗпП України, зокрема провідного економіста відділення №30 [PERSON] . Із вищевикладеного вбачається, що унаслідок винних дій позивача, який не виконав положення посадової інструкції та умов договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, було допущено порушення, у результаті чого роботодавцем було втрачено довір`я до нього, а отже, звільнення позивача на підставі положень пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України відбулось згідно з положеннями трудового законодавства. Доказів зворотнього, необґрунтованості підстав для втрати довіри, чи спростування викладених відповідачем підстав для втрати довіри позивачем не надано. Слід зазначити, що втрата довір`я може бути не тільки результатом скоєння певних дій, а й такого проступку, який дає підстави зробити висновок про те, що подальше залишення такого працівника на роботі з обслуговуванням грошових і матеріальних цінностей може призвести до утрати цих цінностей. Крім того, суд не бере до уваги посилання позивача про те, що останній не був ознайомлений із Наказами №391-ОД від 14.06.2021 та №520-ОД від 19.07.2021 «Про тимчасову зміну відповідальної особи сховища Відділення», оскільки п.2.25 посадової інструкції провідного економіста від 20.08.2020 передбачено, що обмін внутрішніми та зовнішніми нормативними документами та користування консолідованою діючою внутрішньою нормативною базою банку здійснюється шляхом обов`язкового використання внутрішнього електронного документообігу, що використовується в Банку (ПЗ «ДОКУМЕНТООБІГ», Microsoft Outlook тощо). Слід зазначити, що правила здійснення електронного документообігу в АТ «КБ «Глобус» розроблені відповідно до Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг", Положення про застосування електронного підпису та електронної печатки в банківській системі України, затвердженого постановою Правління НБУ № 78 від 14.08.2017 р., і визначають організаційно-методологічні умови застосування електронного підпису/печатки в банку під час створення, оброблення та зберігання електронних документів Банку та клієнтів, в тому числі пов`язаних із вчиненням правочинів, переказом коштів та вчиненням інших юридично значимих дій. Розсилання нормативно-правових або розпорядчих актів здійснюється підрозділом діловодства, згідно зі списком розсилання, у якому головний виконавець (розробник) документа зазначає посадових осіб, до відома яких доводиться їх зміст, із накладенням «підпису» ("Підпис" - дія працівника із накладання КЕП, яка є остаточною дією на електронному документі та здійснюється працівником, якому надано/делеговано право підпису службових документів згідно із законодавчими актами, нормативно-правовими або розпорядчими актами). Електронні документи надходять до виконавців засобами внутрішнього електронного документообігу на підставі накладених на них електронних резолюцій, шляхом ознайомлення ("Ознайомлення" - дія працівника із накладання КЕП під час підготовки, опрацювання, розгляду нормативно-правових і розпорядчих актів та інших службових документів в електронній формі). З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що зазначені накази, які безпосередньо адресувались провідному економісту [PERSON] , при накладенні останнім електронного цифрового підпису «Ознайомлений» були доведені до відома [PERSON] . Вказане вище, також підтверджується оглянутими у судовому засіданні оригіналами акта приймання- передачі від 14.06.2021 від начальника відділення до провідного економіста [PERSON] та акта приймання-передачі від 19.07.2021 від провідного економіста [PERSON] до начальника відділення, про що свідчить його особистий підпис на зазначених документах. Вказане не оспорювалося представником позивача у судовому засіданні. Нормами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно положень ст.ст. 77-79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При цьому, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наданих сторонами доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що обставини, на які посилався позивач як на підставу для задоволення заявлених вимог, під час судового розгляду справи свого підтвердження не знайшли, зважаючи, що видаючи наказ про звільнення позивача з роботи у зв`язку з втратою довір`я до нього, як до працівника, який безпосередньо обслуговує грошові цінності, відповідач діяв відповідно до вимог чинного трудового законодавства, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовних вимог щодо поновлення на роботі без задоволення. У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог про поновлення на роботі, підлягають відмові й вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, як похідні від основної вимоги. Згідно положень ст. 141 ЦПК України, судові витрати, у разі відмови у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача.

Outcome: dismissed