Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-03 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити позивачу додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , який є її батьком. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] , мати позивача [PERSON] , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 23.11.2019 року. Після її смерті залишилося спадкове майно - трьох кімнатна квартира загальною площею 84,40 кв.м., в т.ч. житлова площа - 50,00 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Право власності на дану квартиру [PERSON] , набула на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 04.06.2003 року, нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Степаненко В.Д., та зареєстрованого в реєстрі за №3435. [INFO] , помер [PERSON] , який є батьком позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , яке видано Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції 14.01.2021 року. На день смерті, [INFO] , [PERSON] (спадкодавець) був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорту. Позивач, [PERSON] , [INFO] , є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. За життя батька [PERSON] , заповіту не складав, своїм майном не розпорядився, спадкова справа не заводилася. 19 січня 2022 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Галущенко Н.М. для оформлення спадщини після смерті батька [PERSON] . Однак, приватний нотаріус відмовила позивачу у відкритті спадщини на підставі Постанови від 19.01.2022 р., з тих підстав, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Крім того, оскільки батьки позивача були люди похилого віку, вона весь час здійснювала їх утримання та догляд, купувала продукти, забезпечувала їх ліками та оплачувала комунальні платежі за користування їх квартирою, що підтверджується відповідними доказами, які додано до даної позовної заяви. Зазначає, що і на даний час позивач продовжує проживати в даній квартирі та здійснювати її утримання, шляхом оплати за комунальні платежі та ін. В той же час, після смерті матері, позивач почала сильно хворіти на фоні пережитої втрати близької людини, у зв`язку із чим, в період з 2020 року по листопад 2021 року, вона постійно зверталася до вузькопрофільних спеціалістів щодо незадовільного стану свого здоров`я, що підтверджується відповідними медичними документами. Після смерті батька, в період кінця червня 2021 року на початку липня 2021 року, позивач перенесла гостру респіраторну хворобу, спричинену коронавірусом SARS-COV-2 (COVID-19), що підтверджується результатами аналізів на антитіла IGG (SARS), здійснених в медичній клініці «Центр сімейної медицини» від 25.07.2021 року. Саме в цей період часу закінчився строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Таким чином на даний момент позивач змушена звернутися до суду з позовною заявою про поновлення строків прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 04.02.2022 року провадження у зазначеній справі було відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30.05.2022 року зобов`язано приватного нотаріуса КМНО Галущенко Н.М. ( адреса : м.Київ, вул. Є.Сверстюка, буд.17, к.№№103, 103/1) надати суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті спадкодавця [PERSON] , що помер [INFO] . Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Галущенко Наталія Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з прохання слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав викладених у змісті позовної заяви, просить їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомив. Третя особа у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомила За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. В судовому засіданні встановлено, [INFO] , мати позивача [PERSON] , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 23.11.2019 року. Після її смерті залишилося спадкове майно - трьох кімнатна квартира загальною площею 84,40 кв.м., в т.ч. житлова площа - 50,00 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Право власності на дану квартиру [PERSON] , набула на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 04.06.2003 року, нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Степаненко В.Д., та зареєстрованого в реєстрі за №3435. [INFO] , помер [PERSON] , який є батьком позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , яке видано Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції 14.01.2021 року. На день смерті, [INFO] , [PERSON] (спадкодавець) був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорту. Позивач, [PERSON] , [INFO] , є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Вказані обставини підтверджуються матеріалами спадкової спраи № 97/2022, яка відкрита, щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . 19 січня 2022 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Галущенко Н.М. для оформлення спадщини після смерті батька [PERSON] . Однак, приватний нотаріус відмовила позивачу у відкритті спадщини на підставі Постанови від 19.01.2022 р., з тих підстав, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З матеріалів справи вбачається, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений у зв`язку з тим, що після смерті батька, в період кінця червня 2021 року на початку липня 2021 року, позивач перенесла гостру респіраторну хворобу, спричинену коронавірусом SARS-COV-2 (COVID-19), що підтверджується результатами аналізів на антитіла IGG (SARS), здійснених в медичній клініці «Центр сімейної медицини» від 25.07.2021 року. Крім того, із 12 березня 2020 року в Україні ввели карантин у навчальних закладах та низку інших заходів з протидії поширенню коронавірусної інфекції COVID-19. Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про тимчасову заборону в`їзду в Україну іноземців та закрив міжнародне пасажирське сполучення. 25 березня 2020 р. надзвичайну ситуацію запровадили по всій Україні. Карантин подовжили до 24 квітня. Закрили заклади торгівлі, крім продуктових магазинів, аптек, автозаправок і банків. Також зупинили роботу метрополітенів у Києві, Харкові та Дніпрі, припинено міжміське й міжобласне автомобільне, залізничне та авіасполучення. 2 квітня 2020 року уряд ухвалив постанову про посилення карантинних обмежень. Таким чином, із 6 квітня 2020 року в Україні карантин став жорсткішим, зокрема заборонили ходити вулицями більш як по двоє та перебувати в громадських місцях без масок чи респіраторів. Протягом 2020 року Кабінет Міністрів України неодноразово продовжував дію карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236, з урахуванням змін від 21 квітня 2021 року № 405, від 16 червня 2021 року № 611, установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 року до 31 серпня 2021 року на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, від 20 травня 2020 р. № 392 та від 22 липня 2020 р. № 641. З 08 січня 2021 року по 25 січня 2021 року в Україні введено локдаун, яким було встановлено також додаткові обмеження. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, також встановлено, що що особами, які потребують самоізоляції є особи, які досягли 60-річного віку. В результаті даних обставин, позивач пропустила строк у зв`язку із погіршенням стану здоров`я, а саме, через перенесення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2 (COVID-19), що підтверджується відповідними медичними документами, а також у зв`язку із обмеженнями, пов`язаними із встановленням карантину та запровадженням посилених протиепідемічних заходів. Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на три місяці з моменту набрання рішення законної смли. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Враховуючи наведене та

Outcome: approved