Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-08 00:00:00

У березні 2021 року позивачі через свого представника звернулись до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилались на те, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . 26.05.2020 року відбулось залиття вказаної квартири, внаслідок якого було пошкоджено її конструктивні елементи та меблі, причиною такого залиття стало невиконанням відповідачем своїх обов`язків щодо належного технічного обслуговування даху будинку та не вжиття ним заходів щодо його своєчасного ремонту, оскільки затоплення відбулось внаслідок пошкодження даху та його часткового ремонту. За наслідками вказаного затоплення комісією у складі голови ОСББ та мешканців будинку було складено відповідний акт в якому зафіксовано пошкодження, яких зазнали конструктивні елементи квартири та меблі. Згідно висновку будівельно-технічної експертизи від 17.07.2020 року № 372 вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати для усунення наслідків залиття становить 293884,78 грн. Таким чином, вважають, що внаслідок дій відповідача їм було завдано матеріальну шкоду у вказаному розмірі, яка підлягає відшкодуванню в судовому порядку, оскільки в добровільному порядку зазначена шкода відшкодованою не була, не зважаючи на те, що позивачі в звертались до відповідача із досудовою вимогою про відшкодування спричиненої шкоди. Крім того, власник вказаної квартири - [PERSON] зазнала моральних страждань розмір яких оцінює в сумі 10000 грн. Позивач [PERSON] оцінює розмір завданих їй моральних страждань в сумі 60000 грн., оскільки вона проживала у в казаній квартирі та на момент її затоплення була вагітної, натомість через залиття квартира стала непридатною для проживання, були пошкодженні її особисті речі та вона була змушена змінити місце проживання, переїхати в іншу область, що призвело до значних душевних страждань та дискомфорту. На підставі вище викладеного, посилаючись на норми матеріального права, просили стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЕСКО" на їх користь майнову шкоду в розмірі 293884,78 грн. спричинену внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ; стягнути з відповідача на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 10000 грн.; стягнути з відповідача на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 60000 грн.; питання щодо розподілу судових витрат просили вирішити в порядку передбаченому ч. 8 ст. 141 ЦПК України. На вказану позовну заяву надійшов відзив в якому представник відповідача позов не визнала, оскільки вважає недоведеною вину відповідача у залитті квартири [ADDRESS] корпусі житлового будинку [ADDRESS] 26.05.2020 року, а також необґрунтованим розмір шкоди, зазначений у позовній заяві. Вказувала на те, що акт від 26.05.2020 року не може вважатись доказом на підставі якого встановлюються причини залиття, оскільки такий акт складений в\~порушення вимог\~Правил утримання\~жилих будинків\~та прибудинкових\~територій,\~затвердженими наказом\~Державного комітету\~України з\~питань житлово-комунального\~господарства від\~17\~травня 2005\~року №76\~та \~ в\~ньому не\~відображено даних\~про саму\~подію -\~залиття,\~дати залиття;\~характер залиттята його причини; огляд даху, причина його пошкодження, площа пошкодження; обсяг необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджень, орієнтовна вартість шкоди; висновок комісії щодо встановлення вини; родових ознак пошкоджених речей. Також, зазначала, що внаслідок надходження 14.08.2020 року заяви [PERSON] щодо спірного питання було прийнято рішення комісійно здійснити огляд квартири позивачів та встановити причини і наслідки подій, які мали місце 26.05.2020 року, розмір збитків, про що було повідомлено позивачів. Натомість, 03.10.2020 року позивачі не впустили комісію у своє помешкання, а тому було складено акт від 03.10.2020 року про неможливість встановлення причин затоплення, від підпису у вказаному акті позивачі відмовились. В рамках судового розгляду даного спору за клопотанням представника відповідача було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Позивачі в судове засідання не з`явились, в їх інтересах діяв представник - адвокат Сірко Р.Б., який позов підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у тексті позовної заяви. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, при цьому неоднозначно висловила свою позицію щодо причин залиття квартири позивачів. Зокрема, остання визнавала вину відповідача щодо неналежного утримання даху, що стало причиною залиття квартири позивачів, проте в подальшому такі свої пояснення змінила та заперечувала проти задоволення позову з підстав зазначених у тексті відзиву. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог\~ ст.\~89\~ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів.\~ Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності.\~ Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Вказана квартира загальною площею 75,30 кв.м. розташована на дев`ятому поверсі дев`ятиповерхового будинку (а/с 11-14, 18). У вказаній квартирі значиться зареєстрованою та проживає [PERSON] (а/с 27). Власниками квартир зазначеного багатоквартирного будинку для сприяння\~використанню їхнього\~власного майна\~та управління,\~утримання і\~використання спільного\~майна створено ОСББ «Еско». За змістом ч. 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Відповідно до акту складеного комісією в складі голови правління ОСББ «Еско» Унгурян О.Д., представника зі сторони потерпілих [PERSON] та членів комісії [PERSON] , [PERSON] , 26.05.2020 року відбулось затоплення квартири [ADDRESS] . Внаслідок пошкодження даху, часткового ремонту даху, відбулось затоплення квартири. Комісією було встановлено наступні пошкодження: коридор площею 12,20 кв.м. - пошкоджено підлогу з ламінату, стелі, світлові точки 13 штук та підсвітки по периметру, замочення та руйнування стін, електричної проводки, розеток, підмочена частина шафи-купе, замочено обрешетування дверей, обналічники в кількості 4 штук, дерев`яні двері; в кімнаті площею 18,50 кв.м. пошкоджено підлогу з ламінату, нижню частину шафи та дивану, пошкоджено електричну проводку, 10 світлових точок та центральна люстра, замокрілі стіни, мокра та зруйнована стеля, замокрілі стіни, дерев`яні двері; кухня площею 11,10 кв.м. затоплені та мокрі стіни, стеля, світлова проводка з світловими точками - 11 штук, кухонна мебель та кухонна техніка, дерев`яні двері; кімната площею 15,60 кв.м. - пошкоджений увесь ламінат, мокрі затоплені стіни, стеля, мебель (2 тумби, ліжко, матрац, диван, два комоди та велика шафа з речами), електрична проводка з світловими точками 5 штук, дерев`яні двері; ванна кімната площею 4,80 кв.м. пошкодження стелі, електричної проводки, люстри-плафона, замочення стін, дерев`яних дверей (а/с 41-43). Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача про неналежність вказаного акту як доказу в рамках даного спору, оскільки цей акт повністю відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», в ньому наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Згідно ч. 1 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Так,\~ позивачем\~ долучено\~ до\~ матеріалів\~ справи\~висновок \~ будівельно-технічної\~експертизи \~№372\~від \~17.07.2020\~ року\~відповідно до\~якого вході\~проведення експертом\~ обстеження\~об`єкту\~дослідження \~ виявлено\~наступні \~пошкодження конструктивних\~елементів:\~ в\~приміщенні коридору\~поз.\~32-1\~-\~пошкодження в\~вигляді плям\~сірого та\~жовто коричневого\~кольору на\~поверхні оздоблення\~стелі,\~стін та\~перегородки,\~з часткова\~відшаруванням та\~відпаданням фарбового\~шару та\~шпаклівки,\~місцями чорний\~(чорно-сірий\~наліт,\~деформація гіпсокартонних\~елементів оздоблення\~стель;\~руйнування однієї\~гіпсової \~колони \~та пошкодження\~у вигляді\~плям та\~нальоту на\~поверхні другої\~та декоративної\~арки між\~ними;\~часткове руйнування\~піно полістирольних\~багетів;\~розбухання та\~короблення \~плашок підлогового\~покриття,\~щілини між\~плашками,\~окремі плашки\~демонтовано пошкодження\~дверних блоків,\~в вигляді\~розбухання та\~деформації дверних\~полотен наличників\~та частково\~дверних коробок;\~електромережа обезструмлена;\~ в\~приміщенні житлової\~кімнати поз.\~32-2\~-\~пошкодження в\~вигляді плям\~сіро-жовтого\~кольору на\~поверхні оздоблення\~стелі та\~в укосах\~дверей,\~з частковим\~відшаруванням та\~відпаданням фарбового\~шару та\~шпаклівки,\~в окремому\~місці штукатурки,\~місцями чорний\~(чорно-сірі-й)\~наліт;\~розбухання та\~короблення плашок\~підлогового покриття,\~щілини між\~плашками;\~пошкодження дверного\~блоку,\~в вигляді\~розбухання та\~деформації дверного\~полотна наличників\~та дверної\~коробки;\~електромережа обезструмлена;\~ \~в приміщенні\~суміщеного санвузла\~поз.\~32-3\~та 32-4\~(приміщення\~відображені в\~технічному паспорті\~фактично об`єднані\~в одне)\~-\~пошкодження в\~вигляді окремих\~плям нечітко\~вираженого сірого\~кольору на\~поверхні оздоблення\~стелі з\~частковим відшаруванням\~фарбового шару\~та шпаклівки;\~незначні пошкодження\~дверного блоку,\~в вигляді\~розбухання та\~деформації дверного\~полотна та\~наличників;\~електромережа обезструмлена.\~в освітлювальному\~приладі накопичення\~води;\~ в\~приміщенні кухні\~поз.\~32-5\~-\~пошкодження в\~вигляді окремих\~плям нечітко\~вираженого сірого\~кольору на\~поверхні оздоблення\~стелі з\~частковим відшаруванням\~фарбового шару\~та шпаклівки;\~пошкодження в\~вигляді плям\~сірого та\~жовто-коричневого\~кольору на\~поверхні оздоблення\~стін та\~перегородки;\~пошкодження дверного\~блоку,\~в вигляді\~ розбухання та деформації дверного полотна та наличників; електромережа обезструмлена; в приміщенні житлової кімнати поз. 32-6 - місцями пошкодження в вигляді деформації оздоблення стелі; на поверхні оздоблення стіни та перегородки, окреме місце відшарування, наплив та тріщина фарбового шару та шпаклівки стін та перегодок, розбухання та короблення плашок підлогового покриття, щілини між плашками, пошкодження дверного блоку, в вигляді розбухання та деформації дверного полотна, наличників та коробки; електромережа обезструмлена; в приміщенні лоджії поз. 32-7 - місцями пошкодження в вигляді деформації оздоблення стелі; на поверхні оздоблення стіни окреме місце відшарування, фарбового шару та шпаклівки стіни; окремі щілини між плашками підлогового покриття, електромережа обезструмлена, в освітлювальному приладі накопичення води; крім того в приміщеннях коридору поз. 32-1 та кімнати поз. 32-2 виявлено пошкодження оздоблення стін з вставленими відливами для збору води (а/с 46-47). Наведені у вказаному висновку експерта пошкодження узгоджуються з тими, які були вказані в акті обстеження та в якості вихідних даних експерт використовувала зазначений акт. Отже, оскільки зазначений акт містить інформацію щодо предмету доказування та в матеріалах справи відсутні будь-які докази, щодо його оскарження, скасування або складення з порушенням встановленого законом порядку чи не відповідності встановленій формі, суд бере даний доказ до уваги, вважаючи його належним та допустимим. В рамках судового розгляду даного спору за клопотанням представника відповідача судом було призначено судову будівельно технічну експертизу на виконання якої судовим експертом Гайда Б.Я. складено висновок №32/21 від 29.04.2022 року відповідно до змісту якого в якості вихідних даних експертом також використовувався вказаний вище акт. Згідно висновку судово-будівельної експертизи №32/21 від 29.04.2022 року оскільки станом на момент проведення обстеження в квартирі проведено ремонтно-будівельні роботи та усунуто наслідки залиття, а над квартирою влаштовано нове покриття даху, встановити місце та причину залиття квартири [ADDRESS] при проведенні обстеження - не надається можливим. Проте, виходячи з даних одержаних при натурному обстеженні щодо місця розташування квартири, конструктивних та інженерних характеристик будинку, а також наданих для дослідження матеріалів (в т.ч. акту залиття квартири, в якому зазначено, що: "26.05.2020 року відбулось затоплення квартир [ADDRESS] . Внаслідок пошкодження даху, часткового ремонту даху, відбулося затоплення квартири" та відеозаписів залиття), експерту надається можливим встановити найбільш імовірну причину залиття - потрапляння рідини в квартиру через конструкцію даху в результаті пошкодження та ремонту покрівлі (а/с 198). Таким чином, суд приходить до висновку про доведеність причини залиття квартири [ADDRESS] внаслідок неналежного стану покрівлі будинку. Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. У відповідності до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З системного аналізу положень ст. 1166 ЦК України вбачається, що остання передбачає презумпцію вини правопорушника, у зв`язку з чим на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди, при цьому для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] зверталась до відповідача в досудовому порядку з вимогою відшкодування шкоди, таке її звернення було розглянуто правлінням ОСББ «Еско» та за наслідками якого було складено акт від 03.10.2020 року відповідно до якого причини та наслідки залиття встановити неможливо через відсутність ознак затоплення (а/с 109-112). Зазначений акт від 03.10.2020 року не приймається судом як належний доказ, оскільки він складений через більш ніж чотири місяці після затоплення та не містить інформації щодо предмету доказування. Згідно ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до обов`язків об`єднання відносить, зокрема, забезпечення належного санітарного, протипожежного і технічного стану спільного майна, що належить співвласникам. Відповідно до п. 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Так, відповідачем належними доказами не доведено, що ним своєчасно та належно здійснювалися профілактичні огляди та поточні ремонти покриття будинку (даху), а тому суд вважає доведеним, що матеріальна шкода, яка була завдана позивачам знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з неналежним станом покрівлі будинку, що перебуває у межах відповідальності та управління ОСББ, та пов`язана із незабезпеченням відповідачем належного утримання майна з метою попередження подібних випадків. Таким чином, безпідставними є доводи представника відповідача про недоведеність вини відповідача у заподіянні позивачу шкоди внаслідок залиття квартири, оскільки у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини, а відповідачами не доведено свою невинуватість та не спростовано вище наведені обставини, що підтвердженні належними та допустимими доказами. Так, згідно висновку будівельно-технічної експертизи №372 від 17.07.2020 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно виконати в приміщенні квартири [ADDRESS] становить 293884,78 грн. (а/с 49). Зі змісту висновку судово-будівельної експертизи №32/21 від 29.04.2022 року вбачається, що експерту для дослідження не було надано достатньо вихідних даних для визначення розміру завданої шкоди, експертом було враховано попередній висновок будівельно-технічної №372 від 17.07.2020 року в якому містився опис пошкоджень та фотографії квартири, проте експертом зазначено, що наявні фотографії\~чорно-білі,\~не містять\~інформації про\~конкретне приміщення\~та місце\~виконання,\~а тому\~ідентифікувати пошкодження\~які на\~них зафіксовані\~та місце\~їх розташування\~в повному\~обсязі не\~надається можливим. \~ Крім\~ того,\~ експерт\~ зазначив,\~що для\~ дослідження не надано достатньо матеріалів, на підставі яких можливо було би зробити висновок про пошкодження в квартирі [ADDRESS] наступних конструктивних елементів та інженерних мереж чи щодо їх обсягів: мережі електропостачання (жили кабелів/проводів електромережі проходить в ізоляції, тому їх пошкодження не характерне для дії рідини; відсутність електропостачання в світильниках, розетках тощо не є ознакою пошкодження всіх приладів чи мережі в цілому, оскільки в залежності від схеми їх приєднання до мережі може виникнути в т.ч. через пошкодження наприклад одного квартирного автоматичного вимикача або через інші причини); підвісних стель, в т.ч. їх каркасів (залиття конструкцій не є ознакою їх пошкодження та необхідності ремонту/заміни, оскільки в подальшому вони часто можуть належним чином виконувати свої функції без втрати міцності, стійкості, довговічності). Факт виконання робіт з заміни даних конструкцій, в т.ч. на не аналогічні, не є підставою класифікувати їх як пошкоджені в результаті залиття, що мало місце 26.05.2020 pоку, оскільки могло відбутись в результаті настання інших причин. Окрім того, експерт вказав, що оскільки в квартирі [ADDRESS] станом на момент проведення експертизи, було проведено ремонтно-будівельні роботи, та усунуто пошкодження, що виникли в результаті залиття, що мало місце 26.05.2020р.. а договорів на виконання ремонтних робіт, актів виконаних робіт, квитанцій про оплату, чеків тощо, для дослідження не надано, експертом визначається по два типи вартості: за умови виконання робіт підрядним способом з врахуванням відповідних відрахувань до державного бюджету: за умови виконання робіт власними силами (без врахування прибутку, адміністративних витрат. І та II блоку загальновиробничих витрат [в т.ч. оплату ЄСВ]) (а/с 198-200). У відповідності до вимог ч. 1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Згідно ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89\~цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Судом встановлено, що при складанні висновку будівельно-технічної експертизи №372 від 17.07.2020 року експертом 03.07.2020 року проводилось обстеження об`єкту дослідження методом візуального огляду та обмірів та експертом безпосередньо візуально було встановлено наслідки залиття, натомість при виготовлені висновку експерта №32/21 від 29.04.2022 року наслідки залиття квартири вже були усунуті, експерт неодноразово зазначав про відсутність усіх необхідних вихідних даних для визначення вартості збитків. Таким чином, при визначені розміру завданої шкоди суд бере до уваги висновок будівельно-технічної експертизи №372 від 17.07.2020 року. Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. У відповідності до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З системного аналізу положень ст. 1166 ЦК України вбачається, що остання передбачає презумпцію вини правопорушника, у зв`язку з чим на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди, при цьому для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини. Враховуючи \~наведені вище\~обставини,\~суд приходить\~до переконливого\~висновку,\~ що\~залиття відбулося\~з вини\~відповідача,\~який \~не забезпечив\~ належний\~ технічний\~ стан\~ покрівлі\~(даху)\~ та належними і допустимими доказами не доведено протилежного. При \~ визначені\~розміру матеріальної\~шкоди,\~яка підлягає\~відшкодуванню \~позивачу \~суд бере\~до уваги\~ висновок\~ будівельно-технічної\~ експертизи\~ №372 від 17.07.2020 року. У відповідності до вимог ст. 266 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення на користь кількох позивачів або проти кількох відповідачів, повинен зазначити, в якій частині рішення стосується кожного з них, або зазначити, що обов`язок чи право стягнення є солідарним. Оскільки [PERSON] є власником вказаної вище квартири, а [PERSON] її мешканцем, суд приходить до висновку, що завдана шкода має бути їм відшкодована в солідарному порядку. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року, із змінами внесеними постановою № 5 від 25.05.2001 року, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості, а також майнового стану цивільного відповідача. З урахуванням\~ встановлених\~ в\~судовому засіданні\~ обставин\~ справи,\~ суд вважає, що в даному конкретному випадку факт заподіяння відповідачем моральної шкоди позивачам є безсумнівним, її наслідки у вигляді душевних страждань позивачів залежать від особливостей їх емоційно-розумового сприйняття внаслідок дій відповідача та перенесених ними у зв`язку з цим страждань, зокрема [PERSON] зазнала пошкоджень належного їй майна, а [PERSON] , будучи в цей час вагітною, зазнала пошкоджень житла. Так, враховуючи принцип справедливості та розумності, матеріальне становище та ступінь вини відповідача, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог [PERSON] в частині відшкодування моральної шкоди та з відповідача на її користь підлягає стягненню моральна шкода в розмірі 10000 грн. та часткового задоволення вимог позивача [PERSON] в частині відшкодування моральної шкоди та з відповідача на її користь слід стягнути моральну шкоду в розмірі 20000 грн. Питання щодо судових витрат позивачів буде вирішене відповідно до вимог ч. 8 ст. 141 ЦПК України про що представник позивача зробив відповідну заяву. На підставі\~вище викладеного\~та

Outcome: partial