Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-29 00:00:00

20.08.2021 позивачка звернулася до суду з позовною заявою до Баришівської селищної ради Броварського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що у позивача відсутня можливість оформити право власності на спадкове майно, а саме: - право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 42,6 кв. м. з господарськими будівлями та спорудами розташований по [ADDRESS] ; Разом з позовною заявою подано клопотання про витребування у Баришівській районній державній нотаріальній конторі інформацію стосовно того, чи заведена спадкова справа до майна [PERSON] , померлої [INFO] та до майна [PERSON] , померлої [INFO] та витребувати в Сімнадцятій Київській державній нотаріальній конторі копію спадкової справи заведену до майна [PERSON] померлої [INFO] . На виконання вимог п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі. 23.12.2021 ухвалою суду справу прийнято до провадження суддею Червонописького В.С. та відкрито провадження у справі, задоволено клопотання представника позивача та витребувано у Баришівській районній державній нотаріальній конторі інформацію стосовно того, чи заведена спадкова справа до майна [PERSON] , померлої [INFO] та до майна [PERSON] , померлої [INFO] . Витребувано з Сімнадцятій Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної до майна [PERSON] померлої [INFO] . Витребувано у Солом`янському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) копію актового запису про шлюбу укладеного 15.11.1989 року між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . 27.04.2022 до суду надійшли інформаційні довідки про те що спадкові справи до майна [PERSON] , померлої [INFO] та до майна [PERSON] , померлого [INFO] не заведені. 03.05.2022 від представника відповідача надійшло клопотання про визнання позовних вимог та розгляд справи без участі відповідача. 07.06.2022 від Солом`янського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшла копія актового запису про шлюбу укладеного 15.11.1989 року між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . 02.08.2022 до суду надійшла копія спадкової справи заведена до майна [PERSON] померлої [INFO] . В судове засідання сторони не з`явились про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Відповідач до суду не з`явився, від відповідача надійшло клопотання через канцелярію суду про розгляд справи за відсутності їхнього представника, позовні вимоги визнають. Від представника позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника. Дослідивши письмові докази, що містяться у матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] , копія свідоцтва про смерть міститься в матеріалах справи. При житті, [PERSON] ніякого заповідального розпорядження стосовно свого майна не склала. До складу спадкового майна яке залишилося після смерті [PERSON] входить 1/3 частка житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованого по [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3392350 від 21.04.2004 року. До нотаріальної контори після смерті [PERSON] ніхто не звертався, однак фактичними діями шляхом прийняття майна в управління спадщину прийняла мати позивачки (рідна сестра [PERSON] ), [PERSON] , що підтверджується довідкою №250 від 20.07.2021 виданою Виконавчим комітетом Баришівської селищної ради Сезенківського старостинського округу, яка міститься в матеріалах справи. Спадкоємців першої черги в померлої не було. [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , копія свідоцтва про смерть додається. При житті [PERSON] ніякого заповідального розпорядження стосовно свого майна не склала. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої входить 1/3 частка житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованого по [ADDRESS] , яка належала їй особисто, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3392350 від 21.04.2004 року та 1/3 частка зазначеного будинку, який вона успадкувала після смерті своєї сестри, [PERSON] шляхом прийняття майна в управління. Після смерті [PERSON] позивачка звернулася до Сімнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. В нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на спадкову частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованого по [ADDRESS] позивачка не отримувала. [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] , копія свідоцтва про смерть міститься в матеріалах справи. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої входить 1/3 частка житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованого по [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно. Після смерті [PERSON] до нотаріальної контори ніхто не звертався. Спадкоємців першої черги померла не мала. На день смерті [PERSON] позивачка проживала з нею за однією адресою по [ADDRESS] , вела з нею спільне господарство, спільний побут та бюджет. Поховання [PERSON] позивачка здійснила за власний кошт. Даний факт підтверджується довідкою № 215 від 20.07.2021 року виданою Сезенківським старостинським округом Баришівської селищної ради Броварського району Київської області, яка міститься в матеріалах даної справи. У зв`язку з неможливістю оформити спадковий будинок, позивач звернулась до суду. Відповідно до приписів ст.ст. 1261, 1270 Цивільного кодексу України, позивачка спадщину прийняла після смерті матері шляхом звернення до нотаріальної контори, та відповідно до приписів ст. 1263, 1268 ЦК України шляхом спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини після смерті тітки, однак отримати свідоцтво про спадщину на спадкове майно в нотаріальній конторі не має можливості, а іншого способу захисту свої прав аніж звернення з позовом до суду у позивача немає. У відповідності до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини, відповідно до статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку встановленого ст.. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 5 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права можуть виникати з рішення суду лише у випадках, встановлених актами цивільного законодавства. Цивільний кодекс України передбачає можливість виникнення права власності на підставі рішення суду у випадках, прямо передбачених ст. ст. 335, 376, 392 цього Кодексу. Статтею 392 Цивільного кодексу України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно п. 6 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову І практику в справах про захист права власності та інших речових прав», суди повинні мати на увазі, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 1 липня 2004 року, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі №6-164цс12 у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 Цивільного кодексу України. Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. Такі випадки характерні для сільської місцевості, де право власності на житловий будинок за спадкодавцем підтверджується лише записом в погосподарській книзі сільської ради та тривалим фактом володіння цим майном особою, яка померла. Перші власники не оформляли документи на належне їм нерухоме майно та не реєстрували його в органах БТІ, а тому спадкоємець не може отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину і його право має бути визнано в судовому порядку. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» - «якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.» Відповідно ст.. 293 ЦПК України, суд розглядає справи в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Таким чином, на думку суду, право на отримання правовстановлюючого документу на нерухоме майно, має особа, яка є власником цього майна, дане право нерозривно пов`язане з особою спадкодавця, а тому після його смерті спадкоємець не має можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку. Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача про визнання права власності на спадкове майно, підлягають задоволенню.

Outcome: approved