Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-02 00:00:00

У червні 2021 року [PERSON] звернулась до суду із заявою в якій просить суд визнати [PERSON] , [INFO] , зареєстровану за адресою: [ADDRESS] , проживаючу за адресою: [ADDRESS] - недієздатною, встановити над нею опіку та призначити їй опікуна, а саме її дочку - [PERSON] , [INFO] . Вказуючи на те, що з [PERSON] , [INFO] , є її матір`ю, зареєстрована у [ADDRESS] , але останні кілька місяців проживає разом із нею та її родиною по [ADDRESS] . Вона вимушена була забрати [PERSON] до себе, оскільки вона вже не могла сама за собою доглядати та самостійно задовольняти свої побутові потреби. Протягом останнього часу - вже понад рік - стан її здоров`я погіршується, вона стоїть на обліку у лікаря психіатра, вони неодноразово зверталися до лікарів та медичних закладів, проводили обстеження. Були встановлені наступні діагнози: церебральний атеросклероз, дисциркуляторна енцефалопатія з прогресуючим перебігом та вираженими атрофічними змінами, судинна деменція, хвороба Альцгеймера та інші. Під час огляду в Київській обласній лікарні 29.10.2020 року лікарем-невропатологом було серед іншого, виявлено виражені когнітивні й інтелектуальні порушення, соціальна дезадаптація та зазначено про необхідність стороннього догляду. Унаслідок психічної хвороби матір часто не може висловлювати свої думки, розмовляє сама із собою, не впізнає рідних, не може одягнутися, приготувати собі їжу, не розуміє обставин, що відбуваються навколо неї, не може дати оцінку своїм діям чи діям оточуючих, самостійно виходити з дому. Іноді в неї трапляються просвітлення, а іноді ж вона стає немов мала дитина. У зв`язку з цим, вона зі своїм братом вирішили, що необхідно визнати її недієздатною й встановити над нею опіку, щоб зокрема, унеможливити підписання нею невигідних угод, мати можливість на законних підставах доглядати за її майном, підписувати банківські документи щодо пенсійних нарахувань і т.д. відсутність рішення суду про визнання її недієздатною ставить під загрозу захист її здоров`я, майнових і немайнових інтересів, які вона за станом здоров`я не може самостійно здійснювати. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16.06.2021 року заяву [PERSON] залишено без руху (а.с. 18-19). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10.09.2021 року відкрито окреме провадження у справі за участю присяжних (а.с. 24-25). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.10.2021 року з метою встановлення достатніх даних про психічний розлад здоров`я [PERSON] було призначено судово-психіатричну експертизу (а.с. 51-52). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.07.2022 року відновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням до суду зазначеної цивільної справи та висновку судово-психіатричної експертизи №33-ц від 30 червня 2022 року проведеного експертами КНП КОР «ОПНМО» (а.с.93). [PERSON] до суду не з`явилась, надіслала до суду заяву про слухання справи у їх відсутності у зв`язку із військовим станом вони не можуть прибути до суду та просить заяву задовольнити (а.с. 98). Представник заінтересованої особи до суду не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, надіслав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, проти заявлених вимог не заперечує (а.с.99). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши заяву та додані матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі-ЦПК), кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 3 ст. 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. ( ст. 76 ЦПК України). Належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про одруження [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , після чого остання змінила своє прізвище на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Ленінградського району м. Києва, актовий запис № 1175 (а.с. 8). Відповідно до довідки КНП «Васильківська БЛІЛ» ВМР від 02.06.2021 року [PERSON] перебуває на обліку у лікаря-психіатра (а.с. 9). Згідно консультативного висновку Київської обласної клінічної лікарні від 29.10.2020 року [PERSON] , [INFO], встановлений діагноз: церебральний атеросклероз. Дисциркуляторна енцефалопатія ІІ ст., прогресуючий перебіг з вираженими атрофічними змінами (а.с. 14). Відповідно до Довідки від 08.06.2021 року виданої депутатом Васильківської міської ради [PERSON] , [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , але фактично проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с. 25). Матір`ю заявниці є [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого міським відділом РАЦСу Київської області (а.с. 6). Як вбачається із рішення виконавчого комітету Васильківської міської ради від 31.08.2021 року затверджено висновок опікунської ради про доцільність визнання недієздатною [PERSON] , [INFO] та призначення її опікуном дочку [PERSON] (а.с.22). Згідно до висновку судово-психіатричного експерта №33-ц від 30.06.2022 року у [PERSON] , виявлено: уповільненість, ригідність, виснажливість психічний реакцій, порушення емоційно-вольової сфери, суттєве зниження інтелекту та пам`яті, нездатність до критичної оцінки свого стану, поведінки, неспроможність вирішувати найпростіші соціально-побутові проблеми. [PERSON] , за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с. 90-92). Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами його сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, з урахуванням віку та стану здоров`я [PERSON] , за медичними висновками та результатами проведеної судово-психіатричної експертизи страждає психічними розладами, за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання її недієздатною. Згідно до ст. 37 ЦК України, правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема, встановлення над фізичною особою, піклування. Отже призначення піклувальника у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою. Аналізуючи при цьому як норми ЦК України так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй піклувальника за поданням органу опіки та піклування. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення піклувальника, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки піклувальника. Отже призначення піклувальника недієздатній особі на думку суду переслідує перш за все найважливішу ціль не залишити безправною особу, яка за своїм статусом недієздатна самостійно здійснювати свої права у суспільстві. Згідно ст. 55 ЦК України та п. 1.2 Правил, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно до ч.ч. 2, 3, 4 ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун та піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як передбачено ч. 5 статті 63 ЦК України фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів або піклувальників. Відповідно до норм ч.1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Заявляючи вимоги про визнання особи обмежено дієздатним, заявниця [PERSON] просить призначити себе піклувальником над [PERSON] . Відповідно до Висновку «Про доцільність призначення опікуна гр. [PERSON] , [INFO] » від 31.08.2021 року №368, Опікунська рада при виконавчому комітеті Васильківської міської ради вважає доцільним призначити [PERSON] опікуном над [PERSON] , [INFO] (а.с.22). При вирішенні питання щодо призначення опікуна, суд враховує, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , проживає разом з нею, в сукупності дає підстави вважати можливим виконання [PERSON] обов`язків піклувальника над недієздатною матір`ю. Правилами ст. 41 ЦК України передбачені правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Крім того, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява [PERSON] про визнання особи недієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника підлягає задоволенню в повному обсязі. Згідно із ч.6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Суд вважає правильним встановити строк дії рішення два роки і роз`яснити заінтересованим особам положення ч. 7, 8 ст. 300 ЦПК України згідно яких клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Згідно ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Враховуючи вищенаведене та

Outcome: approved