Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] про визначення частки співвласника у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що його мати [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим відділом ДРАЦС Вінницького МУЮ у Вінницькій області, актовий запис про смерть №91 від 28.03.2014 та його рідна сестра - відповідачка по справі [PERSON] були співвласниками домоволодіння [ADDRESS] . За матір`ю було зареєстроване право власності на 13/25 часток даного домоволодіння, а за відповідачкою по справі - на 12/25 його часток. [INFO] мати сторін [PERSON] померла. 18 травня 2022 року у Другій вінницькій державній нотаріальній конторі позивач отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на належні його матері 13/25 часток житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за номером [ADDRESS] і за ним в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності було зареєстроване право власності на зазначене успадковане майно, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2591058805020. Таким чином, позивач та його сестра - відповідачка по справі [PERSON] на даний час є співвласниками домоволодіння [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Крім того, позивач зазначає, що за життя його матір та сестра [PERSON] як співвласники домоволодіння, вирішили приватизувати разом земельну ділянку, на якій розташоване домоволодіння. Рішенням Вінницької міської ради від 24.12.2008 року за №2209 [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності (без визначення часток кожного співвласника), була передана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, земельна ділянка площею 0,0632 га, кадастровий номер 0510137000:03:047:0201, розташована в [ADDRESS] . На ім`я матері позивача [PERSON] був виданий Державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ № 781849 із зазначенням в Списку співвласників земельної ділянки [PERSON] як співвласника даної земельної ділянки. \~ \~ \~ \~На підставі даного Державного акту в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі на праві спільної сумісної власності за сестрою та матір`ю позивача 04.08.2009 за №010906900821 було зареєстроване право спільної сумісної власності на приватизовану ними земельну ділянку, якою останні користувались разом, а після смерті матері, позивач із сестрою продовжує користуватись всією ділянкою. Належна матері позивача при її житті частина земельної ділянки входить до складу спадкового майна після її смерті, яке вона заповіла йому. \~ \~ \~ \~Однак, в зв`язку з тим, що частки кожного з учасників спільної сумісної власності на земельну ділянку при житті [PERSON] не були визначені, тому нотаріус повідомила позивачу, що на належну спадкодавці частину земельної ділянки свідоцтво про право на спадщину не може бути видане, оскільки розмір її частки у спільній сумісній власності не визначений, а відповідно до п.п. 4.14 Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 262/5 від 22.02.2012, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за №\~282/20595, нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину обов`язково перевіряє склад спадкового майна, а в даному випадку неможливо визначити розмір частки померлої у спільній сумісній власності на земельну ділянку, про що 26.05.2022 державним нотаріусом Другої вінницької державної нотаріальної контори Малою Н.С. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за вих. № 446/02-31. \~ \~ \~ \~Позивач вважає, що земельна ділянка була об`єктом спільної сумісної власності його матері та відповідачки по справі, але передбачалось, що частки кожної із співвласників є рівними і хоча співвласники ділянки користувались однаковими за розміром частками земельної ділянки, однак, їх домовленість не була закріплена документально. Після смерті матері позивач користується часткою (половиною) земельної ділянки, яка належала їй при її житті. \~ \~ \~ \~Оскільки позивач не має можливості оформити своє право на успадковану після смерті матері частину земельної ділянки без визначення частки спадкодавця та розпоряджатись належним чином отриманою ним в порядку спадкування частиною ділянки без визначення її частки та вирішити спір в позасудовому порядку неможливо з причини смерті одної із співвласників земельної ділянки, тому він вимушений звернутись з цим позовом до суду, в якому просить суд ухвалити рішення по справі, яким визначити, що розмір часток співвласників [PERSON] та [PERSON] у спільній сумісній власності на земельну ділянку площею 0,0632 га, кадастровий №0510137000:03:047:0201, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташовану в [ADDRESS] , зареєстровану за ними на праві спільної сумісної власності 04.08.2009 в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі на праві спільної сумісної власності за № 010906900821 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 781849, виданого на ім`я [PERSON] із зазначенням в Списку співвласників земельної ділянки [PERSON] як співвласника земельної ділянки, є рівними і становлять по 1/2 ідеальній частці кожного з 2-х співвласників, в тому числі, частка померлої [INFO] [PERSON] на день її смерті становила 1/2 ідеальну частку. \~ \~ \~ \~08.06.2022 ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі із призначенням підготовчого засідання. \~ \~ \~ \~30.06.2022 від відповідачки [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] про визначення розміру частки співвласника у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, в якій [PERSON] визнала заявлені вимоги [PERSON] про визначення частки співвласника у спільній сумісній власності на земельну ділянку та просила суд визначити, що розмір часток співвласників [PERSON] та [PERSON] у спільній сумісній власності на земельну ділянку площею 0, 0632 га, кадастровий № 0510137000:03:047:0201, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташовану в [ADDRESS] , зареєстровану за ними на праві спільної сумісної власності 04.08.2009 року в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі на праві спільної сумісної власності за № 010906900821 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 781849, виданого на ім`я [PERSON] із зазначенням в Списку співвласників земельної ділянки [PERSON] як співвласника земельної ділянки, є рівними і становлять по 1/2 ідеальній частці кожного з 2-х співвласників, в тому числі, [PERSON] , становить 1/2 ідеальної частки. \~ \~ \~ \~04.07.2022 ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області прийнято зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визначення частки співвласника у спільній сумісній власності на земельну ділянку до спільного розгляду із позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визначення частки співвласника у спільній сумісній власності на земельну ділянку та об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження із первісним позовом в цивільній справі №127/11000/22, вирішено питання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~04.07.2022ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про визначення частки співвласника у спільній сумісній власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про визначення частки співвласника у спільній сумісній власності на земельну ділянку до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] до судового засідання не з`явився, але подав суду заяву про розгляд справи в його відсутність. Первісний позов підтримав, зустрічний позов визнав. Відповідач-позивач [PERSON] також до судового засідання не з`явилася, але подала суду заяву про розгляд справи в її відсутність. Первісний позов визнала повністю, зустрічний позов підтримала. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що визнання сторонами первісного та зустрічного позовів не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, підстав для постановлення ухвали про відмову у прийнятті визнання сторонами позовів і продовження судового розгляду немає, тому первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що мати позивача [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим відділом ДРАЦС Вінницького МУЮ у Вінницькій області, актовий запис про смерть №91 від 28.03.2014 та його рідна сестра - відповідачка по справі [PERSON] були співвласниками домоволодіння [ADDRESS] . За матір`ю було зареєстроване право власності на 13/25 часток даного домоволодіння, а за відповідачкою по справі - на 12/25 його часток. \~ \~ \~ \~18 травня 2022 року у Другій вінницькій державній нотаріальній конторі позивач-відповідач отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на належні його матері 13/25 часток житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за номером [ADDRESS] , і за ним в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності було зареєстроване право власності на зазначене успадковане майно, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 2591058805020 (а.с. 5). \~ \~ \~ \~Отже судом встановлено, що позивач-відповідач та його сестра відповідачка-позивачка по справі [PERSON] , на даний час є співвласниками домоволодіння [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Рішенням Вінницької міської ради від 24.12.2008 року за №2209 [PERSON] та відповідачці-позивачці по справі [PERSON] на праві спільної сумісної власності (без визначення часток кожного співвласника), була передана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, земельна ділянка площею 0, 0632 га, кадастровий номер 0510137000:03:047:0201, розташована в [ADDRESS] . На ім`я [PERSON] був виданий Державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ №781849 із зазначенням в Списку співвласників земельної ділянки [PERSON] як співвласника даної земельної ділянки (а.с. 11). \~ \~ \~ \~На підставі даного Державного акту в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі на праві спільної сумісної власності за відповідачкою-позивачкою [PERSON] та за [PERSON] 04.08.2009 за № 010906900821 було зареєстроване право спільної сумісної власності на приватизовану ними земельну ділянку, якою останні користувались разом, а після смерті [PERSON] , позивач-відповідач разом із відповідачкою-позивачкою продовжують користуватись всією ділянкою. \~ \~ \~ \~В зв`язку з тим, що частки кожного з учасників спільної сумісної власності на земельну ділянку при житті [PERSON] не були виділені, 26.05.2022 державним нотаріусом Другої вінницької державної нотаріальної контори Малою Н.С. було винесено постанову про відмову [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії за вих. №446/02-31 (а.с. 14). Таким чином, на даний час позивач-відповідач по справі [PERSON] , а також відповідач-позивач по справі [PERSON] фактично є співвласниками земельної ділянки площею 0,0632 га, кадастровий номер 0510137000:03:047:0201, розташована в [ADDRESS] , але через невизначеність частки померлої матері [PERSON] та відповідачки-позивачки [PERSON] у праві власності на наведену вище земельну ділянку позивач-відповідач позбавлений можливості отримати правовстановлюючі документи на успадковане ним майно, без визначення частки спадкодавця та співвласника та розпоряджатись належним чином отриманою ним в порядку спадкування частиною ділянки без визначення її частки, вирішити спір в позасудовому порядку неможливо з причини смерті одного із співвласників земельної ділянки. Згідно ст. 16 ЦК України, суд може захистити цивільне право або інтерес у спосіб, що встановлений договором або законом, а тому у даному випадку існують підстави та необхідність для захисту прав позивачів (за первісним та зустрічними позовами) шляхом визначення часток спадкодавця [PERSON] , яка належала їй на день смерті (тобто на момент, коли її правоздатність не припинилась) у праві спільної сумісної власності на спірну земельну ділянку з метою реалізації прав [PERSON] на спадкування та визначення частки відповідача-позивача, як співвласника земельної ділянки. Встановленим судом фактичним обставинам у справі відповідають правовідносини, врегульовані нормами спадкового права, а також нормами ЦК України щодо власності. Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч.1 ст. 355 ЦК України, майно, яке є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Згідно ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до п.5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Згідно із ст. 369 ЦК України здійснення права спільної сумісної власності проводиться за згодою всіх співвласників. Спірна земельна ділянка до даного часу рахується як об`єкт спільної сумісної власності. Вчинити будь-які дії щодо даної ділянки, в тому числі, визначити в даний час розмір часток 2-х співвласників ділянки в спільній сумісній власності на неї в позасудовому порядку вже неможливо, оскільки один із співвласників померла і її цивільна дієздатність припинена з моменту смерті, що передбачено ст. 25 ЦК України. Згідно ст. 370 ч. 2 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Інших домовленостей між [PERSON] та [PERSON] як співвласниками земельної ділянки не було, тому частки кожної з них у спільній власності на земельну ділянку були рівними - кожній з них двох при житті [PERSON] належала 1/2 ідеальна частка цієї ділянки. Відповідно до частини першої статті 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюються за договором або законом. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків установлених законом. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. При цьому суд враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладені в п. 3.4. Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, де зазначено, що у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Визначаючись щодо позовних вимог, суд враховує положення вказаних вище норм закону про рівність часток, а також те, що частки співвласників не визначені, а невизначення часток не дає можливості позивачам в повній мірі розпоряджатися своїм правом власності на вказане майно, тому суд дійшов висновку, що вимоги первісного та зустрічного позовів про визначення розміру часток померлої [PERSON] та відповідачки- позивачки [PERSON] у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку площею 0,0632 га, кадастровий номер 0510137000:03:047:0201, яка розташована в [ADDRESS] , в розмірі по 1/2 ідеальній частці кожного співвласника підлягають задоволенню. При цьому суд враховує, що цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності і учасники справи погоджуються на визначення часток у спірній земельній ділянці саме в розмірах по 1/2 частці кожному співвласнику, а тому у суду немає підстав для відступу від таких позицій сторін і констатації факту наявності права будь-кого з них на більшу чи меншу частку у спірній земельній ділянці.

Outcome: approved