Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-01 00:00:00

\~ [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому, додатковий строк в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлої [INFO] його мати [PERSON] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] , яка на день смерті проживала за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] залишила заповіт. Тому, відповідно до ст. 1261 ЦК України, позивач, як син є єдиним спадкоємцем за заповітом. Він звернувся до Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області та подав заяву щодо видачі йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті матері, [PERSON] . Проте, державний нотаріус Гребінківської державної нотаріальної контори Герасименко Л.Ю., роз`яснила, що він пропустив 6-ти місячний строк звернення до нотаріальної контори і відповідно до статей ЦПК України він має право звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки ним пропущений шестимісячний термін вступу в спадщину визначений в порядок ст. 1270 ЦК України. Позивач, не знав положення діючого законодавства, що регулюють порядок оформлення спадщини, йому не відома процедура її прийняття та строки встановлені законодавством. Про порядок прийняття спадщини позивачу стало відомо з Постанови нотаріуса Л.Ю. Герасименко. Просив, врахувати його юридичну необізнаність, та вважати поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини його пригнічений стан після смерті матері, та хворобу його дружини, яка потребує постійного лікування та догляду у зв`язку з хворобою. Тому, просив суд врахувати справедливий баланс між його інтересами і публічними інтересами, та з метою реалізації його спадкових прав, визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини в 2 місяця після набрання рішення законної сили. Позивач в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просив позов задовольнити (а.с.42). Представник Ковалівської сільської ради в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, відповідно до змісту якої вбачається, що останній проти задоволення позову не заперечує, та просить слухати справу за їх відсутності (а.с.38). Представник Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить слухати справу за їх відсутності (а.с.40). Відповідно до ч. 3 ст.200, ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи визнання позову відповідачем, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.12.2020 року (а.с.9). Як вбачається із свідоцтва про народження [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] , батьками, якого є [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.8). Відповідно до заповіту від 28.01.2009 року за життя [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно заповіла [PERSON] , що посвідчений секретарем виконкому Устимівської сільської ради, реєстраційний номер - 7 (а.с.57). Як вбачається із копії спадкової справи №131/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] із заявою про прийняття спадщини 15.06.2021 року звернувся тільки син [PERSON] (а.с.46-58). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області Герасименко Л.Ю. від 15.06.2021 року за вих. № 297/02-31, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, з тих підстав, що ним пропущений строк для прийняття спадщини (а.с.10). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК\~України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки хворіла його дружина, яка потребувала постійного лікування та догляду у зв`язку з хворобою, що підтверджується наданими ним доказами. Зворотного по справі не доведено. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустив строк прийняття спадщини, оскільки хворіла його дружина, яка потребувала постійного лікування та догляду, що відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК\~України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved