Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-02 00:00:00

В квітні 2022 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про стягнення моральної шкоди, в обгрунтування якого вказав, що 06 липня 2020 року старшим державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Хмельницькій області - заступником начальника управління - начальником відділу здійснення держвного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління держгеокадастру України у Хмельницькій області Барабашем А.Л. було винесено постанову про накладення на нього адміністративного стягнення №407-ДК/0111По/08/01/-20. Відповідно до якої його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 53-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень. 26 листопада 2020 року суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області було винесене рішення у справі №686/18154/20, яким було визнано протиправною та скасовано постанову №407-ДК/0111По/08/01/-20 від 06.07.2020р. про накладення на нього штрафу в сумі 340 грн. Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі №686/18154/20 від 13.01.2021 року рішення залишено в силі. Внаслідок незаконного рішення старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Хмельницькій області - заступника начальника управління -начальником відділу здійснення держвного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління держгеокадастру України у Хмельницькій області Барабаша А.Л. є порушені його наступні права: - конституційне право споживача на доброякісну послугу від органів державної влади держави Україна в частині правомірності та добросовісності; - право на повагу його гідності та честі; - порушено конституційну презумпцію невинуватості; - право на захист, оскільки він бажав особисто бути присутнім при розгляді стосовно нього адміністративного стягнення. Моральна шкода, завдана йому незаконним рішенням старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Хмельницькій області - заступника начальника управління - начальником відділу здійснення держвного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління держгеокадастру України у Хмельницькій області Барабаша А.Л. є наслідком порушення його прав. Заявлений розмір моральної шкоди в двадцять пять тисяч гривень сформований за його внутрішнім переконанням внаслідок порушених його прав в порядку ст.1174, який неможливо арифметично розрахувати та буде достатнім покриттям за порушення його прав та справедливою сатисфакцією в розумінні ЄСПЛ. Норми права, які підлягають застосуванню - ст. 21, 28, 55, 56, 62 Конституції України, ст. 23, 269, 270, 280, 1166 і 1174 ЦК України. З врахуванняим наведеного позивач просить: стягнути з держави Україна на його користь двадцять тисяч гривень моральної шкоди, завданої йому незаконним рішенням старшого державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Хмельницькій області - заступника начальника управління - начальником відділу здійснення держеного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління держгеокадастру України у Хмельницькій області Барабаша А. Л. в порядку ст. 1174 ЦК України та ст. 56 Конституції України. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задоволити з підстав вказаних у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечила, оскільки вважають вимоги необгрунтованими. Позивачем не надано доказів заподіяння йому моральної шкоди. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 06 липня 2020 року старшим державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Хмельницькій області - заступником начальника управління - начальником відділу здійснення держвного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру України у Хмельницькій області Барабашем А.Л. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №407-ДК/0111По/08/01/-20. Відповідно до якої громадянина [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 53-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 26 листопада 2020р. у справі №686/18154/20, було визнано протиправною та скасувано Постанову № 407/ДК/0111По/08/01/-20 від 06.07.2020р. про накладення на [PERSON] штрафу в сумі 340 грн.. Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі №686/18154/20 від 13.01.2021 року апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області залишено без задоволення, а рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 листопада 2020 року - без змін. Вказані обставини підтверджуються: рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 26 листопада 2020р. у справі №686/18154/20; постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі №686/18154/20 від 13.01.2021 року. Статтею 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду визначені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Нормами статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною 2 цієї статті. Разом з тим, згідно зі статтею 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи (частина 1 статті 1174 ЦК України). Статтею 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. У п. 9 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У відповідності до ст.ст. 12,81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, постанова в якій в подальшому визнана судом протиправною та скасована, свідчить про незаконність прийнятого рішення. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду 26 листопада 2020р. у справі №686/18154/20, було визнано протиправною та скасовано Постанову № 407/ДК/0111По/08/01/-20 від 06.07.2020р. про накладення на [PERSON] штрафу в сумі 340 грн.. У силу частини 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. З врахуванням наведеного, характеру, тривалості та обсягу моральних страждань, яких зазнав позивач внаслідок неправомірного притягнення до адміністративної відповідальності, а саме перенесення душевних страждань, їх тривалості, необхідності вживання заходів для скасування протиправного рішення, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення на відшкодування моральної шкоди 3500 грн. Будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого розміру моральної шкоди в розмірі 25000грн. позивачем суду не надано. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Держави Україна в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню і слід стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України, на користь [PERSON] 3500грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. В задоволенні решти вимог, слід відмовити. На підставі наведеного,

Outcome: partial