Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту. Позовні вимоги мотивовані тим, що на виконанні у відділі ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві перебувало виконавче провадження за виконавчими листами виданими Деснянським районним судом м. Києва на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва про стягнення заборгованосчті з [PERSON] на користь КП «Житлорембудсервіс». Згідно інформації від 29.06.2021 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо позивачки існує обтяження - арешт всього нерухомого майна. Позивачкою у справі було повністю погашено заборгованість за житлово-комунальні послуги перед стягувачем, що підтверджується довідкою про обсяги заборгованості за житлово-комунальні послуги №1255. На підставі цього стягувач КП «Житлорембудсервіс» 28.02.2006 року звернувся з листом до начальника ДВС в якому повідомив про те, що борг по квартирній платі та комунальним послугам повністю погашено [PERSON] і просив закрити виконавче провадження та повернути виконавчі листи. Позивачка звернулася до начальника Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) з листом про зняття арешту з нерухомого майна на що 03.03.2021 року отримала відповідь, що ніяких виконавчих проваджень у відділі за якими вона є боржником згідно АСВП немає, строк зберігання виконавчих документів три роки, тому для вирішення питання про зняття арешту з майна їй необхідно звернутися до суду. Ухвалою суду від 07 лютого 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судовому засіданні. Згідно з частиною 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. В судове засідання позивачка не з`явилася, її представник подав до суду заяву в якій просив суд позовні вимоги задовольнити повністю, з підстав викладених у позовній заяві, а також про розгляд справи без участі позивачки. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак надав листа про розгляд справи за його відсутності. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, на виконанні у відділі ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві перебувало виконавче провадження за виконавчими листами виданими Деснянським районним судом м. Києва на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва про стягнення заборгованосчті з [PERSON] на користь КП «Житлорембудсервіс». Згідно інформації від 29.06.2021 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо позивачки існує обтяження - арешт всього нерухомого майна. В подальшому позивачкою у справі було повністю погашено заборгованість за житлово-комунальні послуги перед стягувачем, що підтверджується довідкою про обсяги заборгованості за житлово-комунальні послуги №1255. На підставі цього стягувач КП «Житлорембудсервіс» 28.02.2006 року звернувся з листом до начальника ДВС в якому повідомив про те, що борг по квартирній платі та комунальним послугам повністю погашено [PERSON] і просив закрити виконавче провадження та повернути виконавчі листи. Позивачка звернулася до начальника Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) з листом про зняття арешту з нерухомого майна на що 03.03.2021 року отримала відповідь, що ніяких виконавчих проваджень у відділі за якими вона є боржником згідно АСВП немає, строк зберігання виконавчих документів три роки, тому для вирішення питання про зняття арешту з майна їй необхідно звернутися до суду. За змістом ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Тобто, за підсумовуючим аналізом вказаної правової норми, суд дійшов висновку, що законодавець пов`язує можливість звернення особи з даним позовом у разі порушення права власності на майно, на яке було накладено арешт. За змістом ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. А відповідно до ст. 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи бути обмеженим у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: approved