Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-08 00:00:00

У серпні 2021 року позивачі звернулися до суду з позовом, мотивуючи вимоги тим, що вони разом із відповідачем є співвласниками на праві спільної сумісної власності трикімнатної квартири [ADDRESS] . Між сторонами існують неприязні стосунки та відповідач чинить позивачам перешкоди у користуванні квартирою: не надає ключів та не допускає до квартири позивачів. Виходячи із принципу рівності часток ідеальна частка кожного зі співвласників у загальній площі квартири становить 15,53 кв.м., у житловій 9,22 кв.м. Зазначають, що [PERSON] є інвалідом з дитинства 2 групи, а як наслідок потребує покращених умов проживання для забезпечення нормального життя відносно інших співвласників. Просять визначити наступний порядок користування квартирою, розташованою за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] : - [PERSON] виділити у користування в даній квартирі житлову кімнату площею 7,7 кв.м з балконом 2,4 кв.м, що прилягає до неї; - [PERSON] виділити у користування в даній квартирі житлову кімнату площею 12,3 кв.м з лоджією 3,4 кв.м, що прилягає до неї; - [PERSON] та [PERSON] виділити у користування в даній квартирі житлову кімнату площею 16,9 кв.м.; Залишити в спільному користуванні співвласників квартири: кухню площею 7,4 кв.м, коридор площею 7,4 кв.м, коридор площею 10,7 кв.м., ванну кімнату площею 2,6 кв.м, вбиральню площею 1,0 кв.м, вбудовану шафу площею 1,1 кв.м. У відзиві на позовну заяву відповідач із позовом не погодився. Зазначив, що позивачем невірно обрано спосіб захисту, оскільки мотивувальна частина вказує на наявність перешкод у користуванні спільним майном, а тому предметом позову мала б бути вимога щодо усунення перешкод у користуванні. Матеріали справи не містять доказів наявності перешкод з боку відповідача у користуванні квартирою. Не погоджується із запропонованим позивачами порядком користування, оскільки за їх варіантом розподілу частина квартири, яка залишається у користуванні відповідача не відповідає будь-якій із ідеальних часток ані житловій (9,22 кв.м.), ані загальній (15,53 кв.м.), ані з вирахуванням площ приміщень загального користування (9,83 кв.м.), а також не відповідає мінімальним встановленим законодавством вимогам щодо комфорту та параметру квартир. Позивачами не застосовано знижувальні коефіцієнти для лоджії та балконів. Відповідач є особою похилого віку та має ряд захворювань. Об?єктивно не може використовувати для проживання кімнату площею 7,7 кв.м. через необхідність встановлення спеціалізованого ліжка та іншого життєво необхідного інвентарю. Просить відмовити у задоволенні позову. У відповіді на відзив представник позивачів зазначила, що встановлення порядку користування приміщеннями квартири між співвласниками є складовою здійснення ними права власності та не змінює розміру належних на праві власності кожному із співвласників часток. Встановлення порядку користування квартирою призведе до правової визначеності, за умов якої відповідач буде позбавлений можливості заперечити право позивачів на використання конкретних частин квартири, що спільно їм належить. Запропоновані розрахунки площі та варіант поділу ґрунтуються на правовстановлюючих докуметнах та технічному паспорті. Надана медична документація не може вважатись належним доказом, а повідомлена потреба у встановленні спеціалізованого ліжка грунтується виключно на твердженнях самого представника відповідача. У запереченнях представник відповідача вказував, що жодного обгрунтування порушення будь-яких прав інших позивачів, окрім [PERSON] матеріали справи н містять. Технічний стан об?єкта нерухомості свідчить про те, що встановлений між співвласниками порядок користування спірною квартирою за відсутності проведеного перепланування житлової площі є неможливим. Позивачам достоменно відомо про незадовільний стан здоров?я відповідача. Ухвалою суду від 19.08.2021 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. 22.09.2021 підготовче засідання відкладено за клопотанням відповідача. 26.10.2021 за клопотанням представника відповідача підготовче засідання було відкладено. 23.11.2021 підготовче засідання відкладено у зв?язку із неявкою відповідача. 07.12.2021 підготовче за сідання не відбулось у зв?язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному. 24.01.2022 ухвалою суду призначена по справі судова будівельно-технічна експертиза та зупинено провадження у справі. Ухвалою від 12.05.2022 поновлено провадження. 08.06.2022 відкладено підготовче засідання за клопотанням представника відповідача. Ухвалою суду від 22.06.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 15.07.2022 судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі. Додатково пояснила, що позивачі фактично не проживають за вказаною адресою, не мають доступу до неї, оскільки у них відсутні ключи від квартири. [PERSON] проживає у Швейцарії, а [PERSON] , [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . У сторін у справі була усна домовленість про те, що у квартирі по [ADDRESS] проживає відповідач, а у п?ятикімнатній квартирі по [ADDRESS] , яка згодом була переобладнана у дві квартири однокімнатну та двокімнатну. Протягом тривалого періоду сторони виконували цю домовленість, однак у 2018 році [PERSON] звернувся до суду з позовами про визнання права власності на частку у праві власності на переобладнані квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Вказане стало причиною конфлікту між сторонами. Враховуючи наявне право власності на частину квартири та перешкоди з боку відповідача у користуванні нею, просить позов задовольнити Відповідач та його представник у судовому засіданні проти позову заперечували із зазначених вище підстав. Додатково пояснили, що відповідач проживає у спірній квартирі протягом тривалого часу. До нього не звертались позивачі з приводу усунення перешкод у користуванні майном та не висловлювали бажання у спірній квартирі проживати. Відповідач згоден на визначення порядку користування, за яким йому буде виділена кімната площею 12,3 кв.м з лоджією 3,4 кв.м, що прилягає до неї, зазначає, що проживає у квартирі без реєстрації шлюбу із жінкою, саме у кімнаті площею 12,3 кв.м. знаходиться його спальне місце та особисті речі. Позивачі обізнані про незадовільний стан здоров?я відповідача. Позивачами не доведено, що за станом здоров?я [PERSON] потребує збільшеної площі приміщення у порівнянні із іншими співвласниками. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Судом встановлено, що сторонам у справі на праві спільної сумісної власності належить квартира по [ADDRESS] . Загальна площа зазначеної квартири відповідно до свідоцтва про право власності на житло складає 62,12 кв.м. (а.с 9). Відповідно до даних технічного паспорту квартира складається з 3 кімнат житловою площею 36,9 кв.м., у тому числі 1-а кімната 12,3 кв.м., 2-а кімната 7,7 кв.м., 3-а кімната 16,9 кв.м., кухні, ванної кімнати, вбиральні, коридора, вбудованої шафи. Квартира обладнана балконом площею 2,4 кв.м., лоджією 3,4 кв.м. Загальна площа квартири 62,12 кв.м. (59,7 кв.м.+2,42 кв.м.) (а.с. 10-11). [PERSON] є матір?ю [PERSON] та [PERSON] , а відповідач [PERSON] їх батьком. У спірній квартирі зареєстровані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 15). 18.08.2021 [PERSON] зверталась до органів Національної поліції з приводу того, що батько не пускає її до спільної квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с 16). [PERSON] є інвалідом з дитинства 2 групи, йому протипоказана тяжка фізична праця, тривале перебування на ногах (а.с. 12-13). Відповідно до виписки з історії хвороби, датованої 05 лютого 2019 року відповідачу встановлено діагноз: асептичний некроз стегнової кістки 4 ст., вторинний коксартоз 4 ст., лівосторонній коксартоз 2 ст., порушення функції опори та ходьби правої нижньої кінцівки, ішемічна хвороба серця, діфузний коронарокардіосклероз, ішемічна міокардіодистрофія, відносна недостатнійсть мітрального та трикуспидального клапанів, політопна екстрасистолічна аритмія, гіпертонічна хвороба стадія ІІ ступінь ІІІ, гіпертензивне серце, гіпертрофія міокарда лівого шлуночка, серцева недостатність, хронічна обструктивна хвороба легенів, бронзіальна астма, емфізема, пневмосклероз, гіпертонічна нефроматія. Паціенту рекомендовано ендопротезування в умовах інститута серця (а.с. 52). Після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] з 1999 року [PERSON] проживав у трикімнатній квартирі [ADDRESS] , а [PERSON] із дітьми у п?ятикімнатній квартирі [ADDRESS] . Згодом вказана квартира була переобладнана у дві однокімнатну та двокімнатну. У двокімнатній квартирі проживають позивачі [PERSON] та [PERSON] . На час розгляду справи у спірній квартирі проживає відповідач. Вказані обставини визнаються сторонами у справі та у суду немає обгрунтованого сумніву щодо їх достовірності та добровільності визнання, а тому на підставі ч. 1 ст. 82 ЦПК України ці обставини не підлягають доказуванню. Відповідно до висновку судового експерта Андрєєва Л.Г. за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1614, складеного 11.05.2022 виходячи з нормативних вимог визначити порядок користування приміщеннями спірної квартири можливо. Експертом запропоновано один варіант встановлення порядку користування приміщеннями квартири: І му та ІІ-му співвласниками виділяються житлова кімната «6» площею 16,9 кв.м., що складає 46/100 ідеальних часток; ІІІ-му співвласнику виділяються житлова кімната «5» площею 7,7 кв.м., балкон «ІІ» площею 2,4 кв.м., що складає 21/100 ідеальних часток; IV-му співвласнику виділяються житлова кімната «2» площею 12,3 кв.м., лоджія «І» площею 3,4 кв.м., що складає 33/100 ідеальних часток. Приміщення загального користування: коридор «1» площею 10,7 кв.м., туалет «3» площею 1,0 кв.м., ванна кімната «4б» площею 2,6 кв.м., кухня «7» площею 7,4 кв.м., вбудована шафа «8» площею 1,1 кв.м. Згідно з частиною першої статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що через неприязні стосунки між сторонами вони не можуть досягти згоди щодо порядку користування квартирою, співвласниками якої вони є. На час розгляду справи у спірній квартирі мешкає відповідач. Позивач [PERSON] зареєстрований у спірній квартирі, інші позивачі зареєстровані за іншими адресами. Позивачі мешкають за іншими адресами. За приписами ч. 1\~ст. 383 ЦК України\~власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Ч. 1\~ст. 356 ЦК України\~передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2\~ст. 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Нормою ч. 3\~ст. 358 ЦК України\~визначено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Пленум Верховного Суду України в п. 14\~постанови від 22 грудня 1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист приватної власності"\~роз`яснив, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Норма ч. 3\~ст. 358 ЦК України\~свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленості. Водночас при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. Оскільки спірні правовідносини не стосуються розподілу майна для припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, у користування сторонам спору необхідно надати приміщення, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 08 серпня 2018 року у справі № 308/11707/14-ц, допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. Зважаючи на те, що сторонам справи неможливо виділити в користування ті частини спільного майна в натурі, які б точно відповідали їх частці у праві спільної часткової власності, суд при встановленні порядку користування спірною квартирою вважає за необхідне відійти від відповідності реальних часток ідеальним. При визначенні порядку користування спірною квартирою між співвласниками суд враховує висновок експерта, за яким двом особам пропонується виділити у користування більшу кімнату площею 16,9 кв.м., одній особі кімнату плозею 7,7 кв.м. та прилеглий балкон, одній особі кімнату площею 12,3 кв.м. та прилеглу лоджію. Суд вважає доцільним виділити кімнату площею 16,9 кв.м. [PERSON] та [PERSON] , оскільки вони є особими однієї статі та жодна зі сторін не заперечує проти такого варіанту. Виділити [PERSON] кімнату площею 7,7 кв.м. та прилеглий балкон; [PERSON] кімнату площею 12,3 кв.м. та прилеглу лоджію. Суд приймає до уваги запропонований відповідачем варіант, який враховує інтереси відповідача, який фактично мешкає у квартирі протягом тривалого часу, оскільки у його користування виділяється житлова кімната, яка є більшою за площею. На переконання суду такий варіант розподілу також не буде порушувати прав позивачів, оскільки вони у квартирі фактично не проживають та у суду відсутні докази наміру позивачів проживати у спірній квартирі. Звернення 10.08.2021 [PERSON] до органів Національної поліції з приводу недопущення її відповідачем у спірну квартиру не свідчить про бажання та наміри позивачки постійно проживати у квартирі. Тому виділення [PERSON] кімнати площею 7,7 кв.м. разом із балконом замість кімнати площею 12,3 кв.м. разом із лоджією, як він просить, не вплине на його права як співвласника квартири та не погіршить існуюче становище. Крім того, суд зазначає, що надані [PERSON] та [PERSON] докази, які стосуються стану здоров?я кожного з цих осіб, не підтверджують потребу у більшій у порівнянні з іншими співвласниками площі житлового приміщення для користування. Встановлюючи порядок користування квартирою, суд дійшов висновку про необхідність виділити в окреме користування [PERSON] в житлову кімнату площею 12,3 кв.м з лоджією 3,4 кв.м, що прилягає до неї; [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 7,7 кв.м з балконом 2,4 кв.м, що прилягає до неї; [PERSON] та [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 16,9 кв.м. Решту приміщень слід залишити в спільному користуванні сторін. На переконання суду саме такий порядок користування квартирою буде відповідати інтересам обох сторін. Враховуючи, що позов немайнового характеру задоволено частково, тобто, неможливо встановити точну суму задоволених вимог, з відповідача на користь позивачів необхідно стягнути половину розміру судових витрат. За клопотанням представника позивачів судом була призначена експертиза у даній справі. Відповідно до рахунку-фактури вартість проведеної судової будівельно-технічної експертизи складає 2265,00 грн. (а.с. 142) Оплата вказаної експертизи проведена [PERSON] (а.с. 184). У зв?язку із частковим задоволенням позовних вимог на користь [PERSON] підлягає стягненню половина понесених витрат на оплату вартості експертизи, тобто 1132,62 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь [PERSON] та [PERSON] підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним вимогам в сумі по 454,00 грн., а також у звязку зі звільненням [PERSON] від сплати судового збору при зверненні до суду - на користь держави судовий збір в сумі 454,00 грн. - пропорційно до задоволених позовних вимог [PERSON] .

Outcome: partial