Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2019 року адвокат Лисевич С.В в інтересах [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , який уточнив (збільшив розмір вимог) у серпні 2019 року, і в остаточній редакції позову просив суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову суму в загальному розмірі 3\~778\~028,63 грн. на відшкодування витрат пов`язаних із усуненням недоліків придбаного житлового будинку [ADDRESS] , а також просив стягнути з відповідача судові витрати. \~ \~ \~ \~Рух справи у суді: \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 29.07.2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 29.07.2019 року клопотання [PERSON] в інтересах [PERSON] задоволено, накладено арешт на земельну ділянку, яка належить [PERSON] кадастровий номер 5122786400:02:001:0698, яка розташована за адресою: Одеська область, Лиманський район, та на земельну ділянку, яка належить [PERSON] , кадастровий номер 5124380400:01:004:0032, яка розташована за адресою: Одеська область, Савранський район. Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 01.10.2019 року клопотання [PERSON] задоволено, накладено арешт на автомобіль TOYOTA AVENSIS, 2009 р.в., державний номерний знак (відомості відсутні), який згідно витягу з Єдиного державного реєстру транспортних засобів від 25.07.2019 року № 31/15, наданого Регіональним сервісним центром МВС в Одеській області, належить [PERSON] . Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 06.10.2021 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду. Позиції сторін: Заявник стверджує, що 24.01.2019 року [PERSON] на підставі договору купівлі- продажу придбала у [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] , площею 137,6 кв.м., за грошову суму 849000 грн., а також земельну ділянку, площею 0,05 га, за ціною 70\~661 грн., яка розташована за цією ж адресою. Після придбання житлового будинку [PERSON] виявила в будинку істотні недоліки, які викликані порушенням будівельних норм під час будівництва, та які, на думку заявника, неможливо було встановити під час поверхневого огляду будинку при його придбанні. На замовлення [PERSON] проведено експертне дослідження, яким встановлено, що виконані роботи з будівництва будинку не відповідають вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва, а подальша безпечна експлуатація будинку неможлива. На замовлення [PERSON] було проведено експертизу визначення вартості робіт та матеріалів для усунення виявлених недоліків у будівництві будинку. Загальна сума витрат на відновлення будинку згідно доданого до висновку кошторису становить 3 778028,63 грн. Судові витрати становлять 43656,50 грн., з них судовий збір за подання позову 9605 грн., судовий збір на заяви про забезпечення позову 960,50 грн., витрати на експертне дослідження- 20000 грн., витрати на правничу допомогу- 13000 грн. У судовому засіданні адвокат Семененко Є.М. повністю підтримав доводи позову, просив його задовольнити. Відповідач \~ [PERSON] вимоги позову не визнав, подав відзив на позовну заяву, вважав, що доводи позивачки надумані, не відповідають дійсним фактичним обставинам, а представлені позивачкою експертні висновки проведені нею без повідомлення (виклику) другої сторони відповідача. Крім того, як стверджує відповідач, навіть у представленому експертному висновку йдеться зазначено, що фундаменти, стійки, ригеля, антисейсмічні пояси, багатопустотні плити перекриття між 1 та 2 поверхами, в цілому знаходяться в працездатному стані, міцність на стиск бетону зазначених залізобетонних конструкцій забезпечує їх несучу спроможність. Отже, навіть представлені позивачем докази не вказують на аварійність будинку. Крім того, відповідач вказує, що не є особою, яка будує житлові будинки, а вказаний житловий будинок побудований на його замовлення групою будівельників відповідно до будівельного паспорту. [PERSON] вважав, що в даному випадку [PERSON] намагається особисто збагатитись за його рахунок. Представник відповідача адвокат Дубінкін Ю.М. у судовому засіданні заперечував у повному обсязі проти задоволення позову, вважав його надуманим, а проведені експертизи вважав несправедливими, та такими, що мають бути оцінені судом на предмет належності як доказів. Позиція суду: Судом встановлено, що 24.01.2019 року [PERSON] на підставі договору купівлі- продажу придбала у [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] , площею 137,6 кв.м., за грошову суму 849 000 грн., а також земельну ділянку, площею 0,05 га, за ціною 70\~661 грн., яка розташована за цією ж адресою. Згідно висновку експертно- будівельного дослідження № 011/19 від 18.06.2019 року складеного судовим експертом Митніковим Геннадієм Петровичем на замовлення [PERSON] фактично виконані будівельні роботи будівництва житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] не відповідають вимогам нормативно- правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам, тощо). Можливою причиною виявлених пошкоджень об`єкта житлового будинку, є порушення вимог нормативно- технічної документації у галузі будівництва. Виявлені порушення державних будівельних норм свідчать про невідповідність зведеного житлового будинку вимогам щодо забезпечення його надійності та конструктивної безпеки. Подальша безпечна експлуатація зазначеного житлового будинку неможлива. Згідно експертного висновку від 12.07.2019 року № 25/1-0719 ФОП [PERSON] на час обстеження технічній стан обстежуваного житлового будинку в цілому визначено «задовільний», при цьому зазначений будинок побудовано з порушенням вимоги чинних норм у галузі будівництва, в існуючому стані житловий будинок не відповідає вимогам чинних норм у галузі будівництва щодо забезпечення його надійності, конструктивної безпеки і безпеки для здоров`я та життя людей. Для можливості подальшої безпечної експлуатації житлового будинку, забезпечення його стійкості, цілісності, геометричної незмінності і експлуатаційної безпеки находження людей в будинку, необхідно виконати роботи з приведення у відповідність до чинних норм у галузі будівництва щодо міцності та конструктивної безпеки несучих конструкцій будинку, а саме: фундаментів, стін, перекриття, даху. Відповідно до доданого до цього висновку робочого проекту щодо підсилення конструкцій та приведення у відповідність з чинними нормами у галузі будівництва цього житлового будинку, загальна сума витрат на відновлення будинку згідно кошторису становить 3 778028,63 грн. Згідно висновку судово- будівельно- технічної експертизи № 003/21 від 17.02.2021 року складеного судовим експертом Митніковим Геннадієм Петровичем на замовлення [PERSON] , більшість виявлених та підтверджених висновком експертно- будівельного дослідження № 011/19 від 18.06.2019 року, експертним висновком № 25/1-0719 від 12.07.2019 року порушень вимог нормативно правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартів, тощо) під час будівництва вказаного житлового будинку, відноситься до прихованих робіт. Згідно частини першої статті\~15, частини першої статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (частини перша, п`ята, шоста, сьома\~статті 81 ЦПК України). Згідно частини першої\~статті 83 ЦПК України\~сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Так,\~ст. 106 ЦПК України, передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6\~ст. 106 ЦПК України\~зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5\~ст. 106 ЦПК України\~у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у експертному висновку № 25/1-0719\~від 12.07.2019\~року ФОП\~ [PERSON] \~ не зазначено, що експерт (експерти) обізнаний (обізнані) про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Експертний висновок, який складений на замовлення позивача не відповідає вимозі ст. 106 ч. 5 ЦПК України, і не може вважатись таким, що відповідає критерію допустимості доказів. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.12.2019 року у справі № 522/1029/18. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст. 78 ЦПК України). Суд визнає експертний висновок № 25/1-0719 від 12.07.2019 року ФОП [PERSON] недопустимим доказом. Суд вважає доцільним звернути увагу на те, що всі\~експертні дослідження проводились без виклику (повідомлення) експертом (експертами) другої сторони [PERSON] , що не може вважатись справедливим в сенсі ст. 2 ЦПК України. Разом із тим, відповідно до п. 3.9 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, якщо необхідно провести експертизу (дослідження) на місці події або огляд об`єкта за його місцезнаходженням, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта) (замовив(ла) дослідження), повинен(на) забезпечити прибуття експерта, безперешкодний доступ до об`єкта, а також належні умови для його роботи, а в разі потреби викликати учасників процесу або інших осіб. Замовником проведення експертизи є позивач, у якого в силу приписів наведеного вище пункту 3.9 Інструкції був відсутній обов`язок для обов`язкового залучення представника відповідача чи відповідача під час проведення експертом огляду досліджуваної будівлі. Водночас, відповідно до п. 2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, на експерта, зокрема, покладається обов`язок особисто провести повне дослідження, дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені питання, а в разі необхідності роз`яснити його. Правилом статті 2 ЦПК України законодавець передбачив здійснення цивільного судочинства в тому числі на засадах рівності учасників судового процесу перед законом та судом. Встановлені судом обставини порядку проведення та оформлення результатів наведених вище експертних висновків, експертного дослідження, явно не відповідають принципу рівності учасників цивільного процесу. Внаслідок такого однобічного підходу при проведенні експертиз, у експертному дослідженні № 011/19 від 18.06.2019 року складеного судовим експертом Митніковим Геннадієм Петровичем зроблено висновки про те, що встановити, чи відповідають виконані будівельні роботи будівництва житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] (або окремі елементи об`єктів нерухомого майна, конструкції, тощо) проектно- технічній документації неможливо у зв`язку з відсутністю проектно- технічної документації та будівельного паспорту; будівництво проводилось на підставі будівельного паспорту 21/21-09-255 виданого відділом містобудування та архітектури Лиманської районної державної адміністрації Одеської області в від 21.09.2017 року, що зазначено у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, зареєстрованого ДАБІ Одеської області 12.10.2017 року ОД №061172850861 (додаток 7). Крім того у вказаному експертному дослідженні експертом допущені висновки через відсутність під час дослідження результатів інженерно- геологічних вишукувань, які необхідні для проектування основ і фундаментів споруд згідно з п. 6.1 ДБН В.2.1-10:2018, про наявність яких, на думку суду, можливо було би спитати у самого відповідача сповістивши його про призначення експертного дослідження. Також у експертному дослідженні допущені припущення про можливі причини пошкоджень житлового будинку (п.2 резолютивної частини експертного дослідження). Доказування не може грунтуватись на припущеннях (ч.6 ст. 81 ЦПК України). Крім того, висновок експерта про те, що фундаменти, стійки, ригеля, антисейсмічні пояси, багатопустотні плити перекриття між 1 та 2 поверхами, в цілому знаходяться в працездатному стані, міцність на стиск бетону зазначених залізобетонних конструкцій забезпечує їх несучу спроможність, суперечить (є протилежним) іншим висновкам експертизи щодо аварійності будівлі. Вказані обставини підставно викликають у суду сумніви в об`єктивності та неупередженості проведеної оцінки, тому суд висновки цього дослідження не приймає до уваги з вищевказаних підстав. Що стосується\~висновку №\~003/21\~від 17.02.2021\~року судової\~будівельно-\~технічної експертизи,\~суд виходить\~з того,\~що вказана\~експертиза проводилась\~на підставі\~оцінки у\~сукупності \~представлених [PERSON] \~ експертного\~висновку № 25/1-0719 від 12.07.2019 року ФОП [PERSON] та експертного дослідження № 011/19 від 18.06.2019 року складеного судовим експертом Митніковим Геннадієм Петровичем. Тобто експертом проводилось дослідження, в тому числі, експертного висновку № 25/1-0719 від 12.07.2019 року ФОП [PERSON] , який визнаний судом недопустимим доказом. У своїй Постанові від 11.11.2021 року № 826/10948/17 Верховний Суд зазначив, що відповідно до доктрини з умовною назвою "плоди отруйного дерева", сформульованої Європейським судом з прав людини у справах "Гефген проти Німеччини", "Нечипорук і Йонкало проти України", "Яременко проти України", якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з цих джерел, будуть такими ж. Докази, отримані з порушенням встановленого порядку, призводять до несправедливості процесу в цілому, незалежно від їх доказової сили. У рішеннях у справах "Балицький проти України", "Тейксейра де Кастро проти Португалії", "Шабельник проти України" ЄСПЛ застосував різновид цієї доктрини та вказав, що визнаються недопустимими не лише докази, безпосередньо отримані з порушеннями, а також докази, яких не були б отримано, якби не було отримано перших. Отже, даний експертний висновок в силу ст. 78 ЦПК України також є недопустимим доказом за принципом доктрини «плодів отруйного дерева». Суд визнає представлені суду експертні висновки № 003/21 від 17.02.2021 року, № 011/19 від 18.06.2019 року, № 25/1-0719 від 12.07.2019 року недопустимим доказами. Оцінюючи решту доводів позову суд вважає, що доданий позивачем запис розмови між [PERSON] та [PERSON] не є належним доказом технічного стану житлового будинку, а лише встановлює факт спору між покупцем та продавцем будинку щодо його технічного стану. Крім того, в силу ч.2\~ст.\~78\~ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Отже, в розумінні наведеної норми процесуального закону представлений аудіо запис не є належним доказом щодо предмету доказування у даній справі. З цієї ж підстави суд критично відноситься до представлених письмових заяв (пояснень) [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , оскільки певні обставини мають бути підтверджені певними засобами доказування, зокрема, в даному конкретному випадку, експертними висновками. Додаткові письмові пояснення позивачки не містять доказів, які стосуються предмету доказування у справі, а свідчать про наявність претензій позивачки до відповідача, та описують обставини укладання договору купівлі- продажу, передачі грошових коштів за нерухоме майно. Таким чином жодного належного та допустимого доказу на доведення своїх вимог в частині відшкодування витрат на відновлення будинку позивачем не надано. Підстав для задоволення позову не має. В силу ст. 141 ч.ч.1, 2 ЦПК України суд покладає судові витрати на позивача. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч. 9 ст. 158 ЦПК України). З урахуванням вищевикладеного,

Outcome: dismissed