Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-30 00:00:00

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшов позов [PERSON] до Рокитнянської селищної ради Київської області в особі виконавчого комітету про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії. Виклад позиції позивача та відповідача. Представник позивача [PERSON] - адвокат Заліський Б.С. обґрунтовує позов тим що згідно з рішенням виконавчого комітету Рокитнянської районної ради народних депутатів Київської області №279 від 25 грудня 1990 року [PERSON] , працівника РВВС, учасника ліквідації аварії на ЧАЕС, прийнято на квартирний облік з правом першочергового одержання жилої площі зі складом сім`ї чотири чоловіки. На той час сім`я проживала по договору найму за адресою: [ADDRESS] . У 2001 році [PERSON] набув статусу громадянина, який постраждав внаслідок Чорнобильської катастрофи (категорія 1), у зв`язку з чим користується пільгою позачергового отримання жилого приміщення. Рішенням виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Київської області №127 від 22.10.2020 "Про зняття з квартирного обліку [PERSON] " останнього було знято з квартирного обліку у зв`язку з поліпшенням житлових умов, внаслідок чого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення (набуття права власності на житловий будинок). Приймаючи вказане рішення, відповідач керувався інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта індексний номер 225972373 від 29.09.2020. Вважає зазначене рішення Рокитнянської селищної ради Київської області про зняття з квартирного обліку незаконним, просить його скасувати та поновити порушені права його довірителя шляхом зобов`язання виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Київської області поновити [PERSON] на квартирному обліку під тим же порядковим номером. Відповідач, у поданоному на позов відзиві, просить відмовити у задоволенні позову. Свою позицію обгрунтовує тим, що за час перебування [PERSON] на квартирному обліку останній набув у власність житловий будинок, тобто поліпшив свої житлові умови у наслідок чого відпали підстави для надання іншого житлового приміщення. Процесуальні дії суду у справі. 10 березня 2021 року представник позивача [PERSON] - адвокат Заліський Б.С., звернувся до суду з позовом до Рокитнянської селищної ради Київської області в особі виконавчого комітету ради із вимогою визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Київської області №127 від 22.10.2020 "Про зняття з квартирного обліку [PERSON] " та зобов`язати відповідача поновити [PERSON] на квартирному обліку. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 29 березня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого судового засідання на 11 годину 20 травня 2021 року. Позивач та його представник у судове засідання не прибули, натомість через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання у його відсутності та відсутності його довірителя. Просить призначити справу до розгляду. Разом з позовом подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання свого представника не направив, проте через канцелярію суду надійшла заява представника відповідача про проведення підготовчого судового засідання у відсутності представника відповідача. Просить відмовити у задоволенні позову. Відповідно до частини 2 статт 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою у підготовче судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом не здійснюється. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 20 травня 2021 року підготовче провадження у справі закрите та справу призначено до судового розгляду на 13 годину 16 липня 2021 року. Однак, зазначена цивільна справа була знята з розгляду у зв`язку із хворобою судді та призначена до розгляду на 12 квітня 2022 року. 12 квітня 2022 року надійшло клопотання позивача [PERSON] про перенесення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю його представника - адвоката Заліського Б.С. у іншому судовому засіданні. Розгляд справи було відкладено на 07 червня 2022 року. У судовому засіданні 07 червня 2022 року представник позивача заявив клопотання про приєднання до матеріалів справи документів, які на його думку, є доказами у справі та просив відкласти розгляд справи для належного направлення доказів відповідачеві для ознайомлення. З огляду на викладене розгляд справи відкладено на 10 годину 31 серпня 2022 року. У судове засідання прибув позивач та його представник, які підтримали заявлені позовні вимоги та просили позов задовольнити. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання свого представника не направив. Однак, через канцелярію суду представником відповідача було надано заяву про розгляд справи справи у його відсутності. Крім того, у заяві зазначено, що будь-які інші заяви, клопотання відсутні, проти розгляду та вирішення справи за наявними у справі матеріалами не зеперечують. Позов не визнають та заперечують проти його задоволення з підстав, зазначених у відзиві на позов та додаткових поясненнях. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Рішенням виконавчого комітету Рокитнянської районної ради народних депутатів Київської області №279 від 25 грудня 1990 року [PERSON] , працівника РВВС, учасника ліквідації аварії на ЧАЕС, прийнято на квартирний облік з правом першочергового одержання жилої площі зі складом сім`ї чотири чоловіки (позивач, дружина, син 1984 року народження, дочка 1986 року народження), проживають по договору найму по [ADDRESS] . Згідно з посвідченням особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи (Категорія 1) серії [NUMBER] від 14.03.2001 [PERSON] є постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи 1 категорії. Відповідно до вкладки № [NUMBER] до посвідчення громадянина, який постраждав внаслідок Чорнобильської катастрофи Категорії 1 серії [NUMBER] , [PERSON] є учасником ліквідації наслідків аврії на Чорнобильській АЕС №1. Вкладку видано 14 березня 2001 року. Відповідно до посвідчення серії [NUMBER] , виданого 17 квітня 2001 року [PERSON] є інвалідом 2 групи і має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - інвалідів війни. Відповідно до довідки серії КИО-І №146307, [PERSON] має 2 групу інвалідності з 05 лютого 2001 року. Причиною захворювання є захворювання пов`язане з виконанням службових обов`язків військової служби по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС. Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання, виданою Рокитнянською селищною радою, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 15 листопада 2019 року. Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 28 вересня 2006 року за [PERSON] визнано право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований у [ADDRESS] . Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №12314505 від 27.10.2006 [PERSON] є єдиним власником будинку за адресою: [ADDRESS] , з часткою 1/1. Відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , зазначений будинок має загальну площу 87,3 кв. метрів, у тому числі 53.3 кв. метрів жилої площі та складається з 5 жилих кімнат. Актом депутатського обстеження умов проживання [PERSON] , затвердженого сільським головою с. Шарки 14.09.2020, та пороведеного депутатами Шарківської сільської ради: Близнюком О., Уриновичем А. , Скорик Т. , встановлено, що у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] проживають: [PERSON] , пенсіонер МВС України, учасник ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС (Категорія - 1) - проживає без реєстрації; його дружина - [PERSON] - проживає без реєстрації; мати дружини - [PERSON] - проживає без реєстрації; син: [PERSON] , 1984 року народження - зареєстрований; дружина сина - [PERSON] , 1996 року народження - проживає без реєстрації; їх дочка - [PERSON] , 2020 року народження - зареєстрована; дочка: [PERSON] , 1986 року народження - зареєстрована; чоловік дочки - [PERSON] , 1987 року народження - проживає без реєстрації; їх син [PERSON] , 2008 року народження - зареєстрований. Відповідно до Жилового кодексу України (ст. 47) норма житлової площі встановлюється в розмірі 13,65 метра квардатних на одну особу, тобто потрібно 122,85 метра квадратних жилої площі для зазначених родин, не вистачає 69,55 метра квадратних жилої площі. Крім того, з 08 вересня 2010 року у власності [PERSON] наявна земельна ділянка площею 0,25 га, яка розміщується за адресою: [ADDRESS] з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку. Це підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №457300, виданим на підставі рішення №121 XXIV сесії V скликання Шарківської сільської ради. Рішенням виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Київської області № 127 від 22.10.2020 "Про зняття з квартирного обліку гр. [PERSON] " знято з квартирного обліку [PERSON] , 1962 року народження, який перебуває на квартирному обліку на першочерговій черзі отримання житла з 25.12.1990, зі складом сім`ї 4 (чотири) особи, у зв`язку із поліпшенням житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення (набуття прав власності на житловий будинок). Оцінка Суду. Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Основні засади державної політики у сфері соціального захисту осіб, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС та членів їх сімей визначає Закон України "Про статус та соціальний захист громадян, що постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", Житловий кодекс України, якими встановлено єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантії постраждалим та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах та регулює відносини у цій галузі. Однією із гарантій соціального захисту осіб, постраждалих внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС є право на позачергове забезпечення їх та членів їх сімей жилими приміщеннями, закріплене у статті 19 Закону, пунктом 10 якої визначено, що позачергове забезпечення жилою площею осіб, які потребують поліпшення житлових умов (включаючи сім`ї загиблих або померлих громадян). Особи, зазначені в цьому пункті, забезпечуються жилою площею протягом року з дня подання заяви, для чого місцеві ради щорічно виділяють 15 відсотків усього збудованого житла (в тому числі підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності). Кабінет Міністрів України щорічно виділяє обласним державним адміністраціям цільовим призначенням капітальні вкладення відповідно до кількості сімей, що потребують поліпшення житлових умов. Фінансування будівництва здійснюється з Державного бюджету України. У статті 40 Житлового кодексу України визначено, що громадяни перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених частиною другої цієї статті. Громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадках, зокрема, поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення. Зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік. Про зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов громадяни повідомляються у письмовій формі з зазначенням підстав зняття з обліку. Відповідно до статті 43 Житлового кодексу України громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості. Порядок визначення черговості надання громадянам жилих приміщень встановлюється цим Кодексом та іншими актами законодавства України. З числа громадян, взятих на облік потребуючих поліпшення житлових умов, складаються списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень. Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень). Відповідно до частини 1 статті 46 Житлового кодексу України поза чергою жиле приміщення надається, зокрема, інвалідам Великої Вітчизняної війни і прирівняним до них у встановленому порядку особам протягом двох років з дати прийняття рішення про включення їх до списку на позачергове одержання жилого приміщення, а з них інвалідам першої групи з числа учасників бойових дій на території інших держав - протягом року з визначенням переважного права інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб на одержання жилих приміщень перед всіма іншими категоріями позачерговиків. Поза чергою жиле приміщення може надаватися також в інших випадках, передбачених законодавством України. Громадяни, які мають право на позачергове одержання жилих приміщень, включаються до окремого списку. Пункт 26 правил Постанови Ради міністрів Української у Української республіканської ради професійних спілок "Про затвердження Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, i надання їм жилих приміщень в Українській РСР", зі змінами від 24.05.2022 (далi порядок) передбачає 7 окремих підпунктів, які є окремою підставою для зняття особи з квартирного обліку. Згідно підпункту 1 пункту 26 Правил, громадяни які перебувають на квартирному обліку до одержання жилого приміщення, можуть бути зняті з квартирного обліку у разі поліпшення житлових умов. Тобто, пiдпункт 1 пункту 26 правил, обов`язковою умовою для зняття громадянина з квартирного обліку закріплює існування факту поліпшення житлових умов. Як встановлено судом позивач, перебував на квартирному обліку Рокитнянської селищної ради Київської області у черзі на першочергове забезпечення житлом з 25 грудня 1990 року. Право на позачергове забезпечення житлом [PERSON] набув у 2001 році, з моменту набуття статусу особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи (Категорія 1) (посвідчення серії [NUMBER] від 14.03.2001) та набуття статусу інваліда 2 групи, на якого поширюються пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - інвалідів війни (посвідчення серії [NUMBER] , від 17.04.2001). Однак, набувши права на позачергове забезпечення житлом, [PERSON] із відповідною заявою до Рокитнянської селищної ради не звертався, а отже у чергу на позачергове забезпечення житлом переведений не був. Крім того, перебуваючи на квартирному обліку, [PERSON] поліпшив свої житлові умови шляхом успадковання житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Так, відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого Білоцерківським міжміським бюро технічної інвентаризації 27 жовтня 2006 року [PERSON] є одноособовим власником будинку за адресою: [ADDRESS] . Згідно з технічним паспортом зазначений будинок має загальну площу 87,3 кв. м., жилу - 53.3 кв. м та складається з 5 кімнат. Набувши у власність житловий будинок, [PERSON] відповідних документів до Рокитнянського селищної ради не подав та залишився на квартирній черзі на першочергове забезпечення житлом. У будинку, набутому у власність, він та його дружина не зареєструвались, хоча фактично проживають. Факт реєстрації позивачем у належному йому будинку своїх повнолітніх одружених дітей та членів їх сімей оцінюється судом як умисне погіршення ним своїх житлових умов. Так, відповідно до абзацу 1 пункту 15 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень при визначенні потреби громадян у поліпшенні житлочих умов беруться до розрахунку члени їх сімей, які прожили і мають реєстрацію місця проживання у відповідному населеному пункті не менше встановленого строку (крім подружжя, неповнолітніх дітей і непрацездатних батьків, а також осіб, зазначених у підпункті 8 пункту 13 цих Правил). У свою чергу, згідно із абзацом 5 пункту 8 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов до членів сім`ї осіб з інвалідністю належать: дружина (чоловік), їх малолітні (до 14 років) та неповнолітні (до 18 років) діти; неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; особа, яка проживає разом з особою з інвалідністю внаслідок війни I групи та доглядає за ним, за умови, що особа з інвалідністю внаслідок війни не перебуває у шлюбі; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням громадянина, який має право на пільги, та проживає разом з ним. Вказана норма права співвідноситься із частиною 5 статті 51 Бюджетного кодексу України відповідно до якої при наданні пільг та здійсненні видатків з бюджету щодо їх виплати до членів сім`ї пільговика належать: дружина (чоловік), їхні неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; особа, яка проживає разом з особою з інвалідністю внаслідок війни I групи та доглядає за ним, за умови що особа з інвалідністю внаслідок війни не перебуває у шлюбі; непрацездатні батьки; особа, яка знаходиться під опікою або піклуванням громадянина, який має право на пільги, та проживає разом з ним. Таким чином, враховуючи зазначені норми права, що регулюють питання взяття на квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, до членів сім`ї [PERSON] , який має статус особи з інвалідністю, належить лише його дружина [PERSON] , оскільки його діти (син- [PERSON] та дочка - [PERSON] ) є повнолітніми, мають окремі сім`ї та дітей, що підтверджується актом депутатського обстеження від 14.09.2020, який доданий позивачем до позовної заяви. Зі змісту пункту 27 Правил вбачається, що громадяни виключаються із списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, якщо вони були необґрунтовано включені до цих списків або втратили вказане право. Відповідно до змісту пункту 28 Правил, зняття з квартирного обліку та виключення із списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік (включення до вказаного списку). При розгляді цих питань на засідання відповідних органів запрошуються заінтересовані особи. Про зняття з обліку (виключення із списку) громадяни у 15-денний строк повідомляються у письмовій формі з указанням підстав зняття з обліку (виключення із списку). На засідання виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради при розгляді питання про зняття з квартирного обліку [PERSON] був присутнім. Крім того Рокитнянською селищною радою було дотримано порядку повідомлення особи про зняття з квартирного обліку. Таким чином, рішення виконавчого комітету Рокитнняської селищної ради Київської області №127 від 22 жовтня 2020 року "Про зняття з квартирного обліку [PERSON] " є таким, що відповідає чинному законодавсту та скасуванню не підлягаю. З огляду на викладене суд доходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги є необгрунтованими та задоволенню не підягають. Розподіл судових витрат між сторонами. Частиною першою ст.133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивача - [PERSON] , відповідно до пункту 10 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" звільнено від сплати судового збору. Частиною 7 статті 141 ЦПК України передбачено, що якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до вимог частини 2 статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача. Таким чином, понесені позивачем витрати на правову допомогу залишаються за ним. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed