Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-30 00:00:00

Позивач звернувся до Чутівського районного суду Полтавської області з позовом, в якому просить визнати право власності в порядку спадкування за законом. Позов обґрунтований тим, що позивач є дружиною [PERSON] , який помер [INFO] . Померлому на праві приватної власності належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] , який був придбаний згідно договору купівлі-продажу житлового будинку присадибного типу з надвірними будівлями від 30 жовтня 1991 року на умовах, передбачених постановою Ради Міністрів СРСР від 01.07.1983 року № 593, укладеного між колгоспом ім. Куйбишева (нині ПСП «Дружба») та [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на вищевказаний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. З відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом позивач звернувся до державного нотаріуса Полтавської районної державної нотаріальної контори Махринської О.В., але 18 січня 2022 року отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії. 08 липня 2022 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. 02 серпня 2022 року ухвалою суду було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, до суду надійшла заява представника позивача в якій він просить розгляд справи проводити за відсутності позивача та його представника, позов підтримують повністю та просять його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився надав заяву, в якій справу просив розглянути без участі його представника. Третя особа, надала заяву, в якій проти задоволення позову не заперечувала та справу просила розглянути без участі їх представника. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з наступних підстав. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення своїх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як вбачається з вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Позивач з 1990 року і по даний час зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Чутівської селищної ради від 21.01.2022 року № 554/09-29 (а.с.19). Згідно договору купівлі-продажу житлового будинку присадибного типу з надвірними будівлями від 30.10.1991 року вказаний житловий будинок був придбаний її покійним чоловіком [PERSON] на умовах, передбачених постановою Ради Міністрів СРСР від 01.07.1983 року №593. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 28). Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , відкрилась спадщина і в т.ч. на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] , як дружина померлого [PERSON] , є спадкоємицею за законом після його смерті. Постановою державного нотаріуса Полтавської районної державної нотаріальної контори Махринською О.В. від 18.01.2022 року № 11/02-31 позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки не надано оригінал документу, що посвідчує право власності на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с.29). За таких обставин, оформити право власності на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] у позасудовому порядку для позивача не представляється за можливе. Договір купівлі-продажу житлового будинку присадибного типу з надвірними будівлями на умовах, передбачених постановою Ради Міністрів СРСР від 01.07.1983 року № 593 був укладений між колгоспом ім.. Куйбишева та [PERSON] . Згідно п. 1 Договору господарство передає, а робітник купує житловий будинок садибного типу з надвірними будівлями в [ADDRESS] . Пунктом 2 Договору передбачено, що купівля-продаж житлового будинку здійснюється на наступних умовах: працівником оплачується 50 % балансової вартості житлового будинку, що складає вісім тисяч двадцять карбованців 14 копійок. Покійний чоловік позивача належним чином виконав умови договору та сплатив кошти за будинок в сумі 8020,14 крб., що підтверджується копіями квитанцій (а.с.35-36). Згідно довідки № 36 від 27.06.2022 року виданої ПСП «Дружба» Полтавського (колишнього Чутівського) району Полтавської області з 15.12.1992 року колгосп імені Куйбишева реорганізовано в КСП «Дружба», з 29.12.1999 року КСП «Дружба» реформовано в ПСП «Дружба» (а.с.37). Згідно повідомлення державного нотаріуса Полтавської районної державної нотаріальної контори Махринської О.В., після померлого [INFO] [PERSON] заведена спадкова справа № 128/2017, відповідно до якої заяву про прийняття спадщини подала його дружина [PERSON] , діти [PERSON] та [PERSON] відмовились від належної їм долі в спадщині за законом. Інших спадкоємців згідно закону у померлого не має. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (стаття 1218 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду. Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя та ефективного вирішення порушених прав особи як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає, що у даній справі спадкові права [PERSON] підлягають судовому захисту, оскільки, враховуючи фактичні обставини даної справи, остання позбавлена права захистити відповідні права у позасудовому порядку, а тому позовні вимоги [PERSON] в частині визнання права власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] [PERSON] , підлягають задоволенню.

Outcome: approved