Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-17 00:00:00

У травні 2022 року позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , через адвоката Петльовану Н.С. (а.с.68-77), звернулись до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування своїх вимог позивачі зазначають, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . 29.10.2021 року сталося залиття їх квартири з квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище, власником якої є відповідач. Зауважують, що залиття квартири позивачів сталася з його квартири. 19.11.2021 року відповідач повторно здійснив залиття їх квартири. 29.10.2021 року та 19.11.2021 року комісією ЖЕД-402 складено акти про причини залиття квартири, яке сталося, як встановленою комісією, внаслідок халатного відношення відповідача до сантехнічного обладнання кв. [ADDRESS] . Розмір майнової шкоди складає 4647,78 грн, про що складено звіт про оцінку вартості матеріального збитку у період з 22.12.2021 року до 22.01.2022 року. Враховуючи наведене, позивачі просять стягнути на їх користь з [PERSON] заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 4647,78 грн., судові витрати стягнути на користь [PERSON] . Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 29.06.2022 відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.83,84). Справа розглядається за правилами ст.ст. 274-279 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому він просить суд відмовити у позові. Відповідач вказує, що у серпні та вересні 2021 року він та його дружина, разом з сусідами, звертались до аварійної служби Київводоканалу з приводу забиття стояка на рівні другого поверху у ванних кімнатах. Кожен раз після приїзду аварійної бригади на підлозі залишалась вода, рівень якої міг досягати 3 см. Вказує, що воду одразу прибирали, але не може гарантувати, що вода не просочувалась при цьому через перекриття до квартири позивачів. У жовтні 2021 року на його ім`я надійшов припис-попередження про надання працівникам ЖЕД-402 м.Києва доступу до інженерних мереж для їх обстеження, доступ до квартири він надав, проте ані з актом від 29.10.2021 року, ані з результатами перевірки він не ознайомлювався. У листопаді 2021 року він також надав можливість посадовим особам провести обстеження у ванній кімнаті своєї квартири, так само з актом від 19.11.2021 року його не ознайомили, надали рекомендації щодо герметизації стиків між стіною і ванною, що ним було виконано. Крім того, експертиза, яка проведена представниками компанії ТОВ «ЄСП Капітал», була проведена без його повідомлення. Вказує, що акти відповідачу не було пред`явлено для підпису. Також відповідач вказує, що він пропонував позивачам мирним шляхом вирішити питання щодо здійснення ремонтних робіт пошкодженої частини ванної кімнати, проте позивачі проігнорувавши спроби відповідача, вирішили звернутись до суду (а.с. 89-127). Представником позивачів, адвокатом Петльованою Н.С. подано відповідь на відзив відповідача на позовну заяву. У відповіді на відзив вказує, що відповідач не надав жодного доказу його звернення до аварійної служби Київводоканалу задля усунення наслідків забиття стояків, що, як вказує відповідач, могло бути причиною протікання води. Процедура обстеження ванної кімнати відповідача проводилась без будь-яких порушень, присутність понятих або сусідів під час складання акту залиття жодним нормативно-правовим документом не передбачена, відсутність підпису відповідача на актах зумовлена виключно його небажанням проставляти свій підпис. Пояснює, що підприємство, яке проводило оцінку вартості матеріального збитку, - ТОВ «ЄСП Капітал» направляло 17.12.2022 року відповідачу повідомлення про проведення оцінки, проте відповідач лист не отримав (а.с. 128-143). Представник третьої особи, будучи обізнаний про розгляд справи (а.с.87), не скористався правом надання пояснення. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним позов задовольнити частково, виходячи з наступного. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно - правового спору. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є витрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Судом встановлено, що згідно витягу з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 16.11.2021 року відповідач [PERSON] є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 22.02.2021 року № 222, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соловчук Л.В. (а.с.9,10). Також, позивачам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS] , що підтверджується копією Договору міни квартири від 08.04.1998 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Л.Л. та зареєстрований в реєстрі за № 1793 (а.с. 7,8). Як зазначають позивачі, 29.10.2021 року та 19.11.2019 року сталося залиття їх квартири [ADDRESS] з квартири відповідача [ADDRESS] , що розташована поверхом вище в цьому ж будинку. Згідно Акта від 29.10.2021 року, складеного членами комісії ЖЕД-402 та затвердженого начальником ЖЕД-402 м.Київ Береговою І.М., після доступу у квартиру відповідача [ADDRESS] , було встановлено, що причиною залиття квартири позивачів [ADDRESS] стала відсутність у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] примикання ванної до стіни, що призводить до постійного залиття нижче розташованої квартири. Мешканцям квартири [ADDRESS] рекомендовано виконати роботи для усунення недоліків (а.с.11). Згідно Акта від 19.11.2021 року, складеного членами комісії ЖЕД-402 та затвердженого начальником ЖЕД-402 м.Київ Береговою І.М., обстежено квартиру позивачів [ADDRESS] щодо залиття їх квартири з вище розташованої квартири відповідача [ADDRESS] . Причиною залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] стало халатне відношення мешканців квартири [ADDRESS] до сантехнічного обладнання, рекомендовано відповідальніше ставитися до технічного обладнання (а.с.12). Положеннями п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 (з подальшими змінами та доповнення, внесених постановами КМ України від 17.05.1994 року, від 31.07.1995 року № 588, від 24.01.2006 року № 45, від 14.01.2009 року № 5, від 28.12.2016 року № 1024), передбачено, що власник квартири зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Як вбачається зі Звіту про оцінку вартості матеріального збитку у ринкових цінах витрат на відновлення (ремонт) внаслідок пошкодження ремонту квартири, за адресою: [ADDRESS] від 22.12.2021 року, виконаного суб`єктом оціночної діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄСП Капітал», яке має відповідний сертифікат № 647/21, виданий 25.08.2021 року Фондом держмайна України (а.с.46), спеціалізація 1.1.оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості) у тому числі, земельних ділянок, майнових прав на них, вартість завданого збитку внаслідок пошкодження ремонту приміщення становить 4 647,78 грн. з урахуванням ПДВ (а.с.13-47). Про проведення оцінки відповідач повідомлявся належним чином шляхом надіслання листа з рекомендованим повідомленням на його адресу, про що є підтвердження в матеріалах справи (а.с. 136). Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Судом встановлено, що відповідачем не заперечувався факт залиття квартири позивачів, за твердженням відповідача ним пропонувалось мирним шляхом вирішити питання щодо здійснення ремонтних робіт пошкодженої частини ванної кімнати. Оскільки, у запереченнях сторони відповідача, останнім не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, а відтак суд приходить до висновку про встановлення факту залиття квартири позивача, що підтверджується відповідними актами. Причиною затоплення квартири, власниками якої є позивачі, стало потрапляння води з квартири відповідача внаслідок халатного відношення мешканців вказаної квартири до сантехнічного обладнання, що також встановлено актами, складеними уповноваженими комісіями. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачів, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляв та не надав інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачів майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Отже, розмір загальний розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу внаслідок залиття його квартири, який визначений Звітом про оцінку вартості матеріального збитку у ринкових цінах витрат на відновлення (ремонт) внаслідок пошкодження ремонту квартири, за адресою: [ADDRESS] від 22.12.2021 року, становить 4 647,78 грн., та відповідачем не спростований. Судом також встановлено, що відповідачу належить 1/2 частина квартири, з якої сталося залиття квартири позивачів, разом з тим, позов пред`явлено лише до одного співвласника квартири, будь-яких відомостей про іншого співвласника стороною позивача не надано. Представником позивача вказувалось, що ним вживались заходи щодо встановлення власників або користувачів квартири відповідача, зокрема адвокатом надсилались адвокатські запити до Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва», проте з посиланням на захист персональних даних у відповіді установами було відмовлено. Разом з тим, слід наголосити що у цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, а тому суд розглядає справу в межах заявлених позивачем вимог і на підставі доказів, наданих позивачем або витребуваних судом у передбаченому ЦПК України випадках, при тому, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Статтею 84 ЦПК України чітко регламентовано, що суд може витребовувати відповідні докази у разі задоволення клопотання учасника справи у разі неможливості ним самостійно надати докази, проте сторона позивача наданим цивільним процесуальним законодавством правом на звернення до суду з вказаним клопотанням не скористалась. Позивачами заявлено вартість завданого збитку внаслідок залиття квартири у розмірі 4 647,78 грн., відтак, з урахуванням обставин справи, з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню 2323,89 грн., відповідно до частки останнього у майні. Отже, на користь кожної позивачки підлягає стягненню по 774,63 грн. (2323,89:3). В прохальній частині позовної заяви заявлено про стягнення матеріальної шкоди на користь позивачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , та судові витрати просять стягнути на користь однієї позивачки [PERSON] . Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів. Як вбачається з договору № 22-11/3 від 25.11.2021 року про проведення послуг з незалежної оцінки, який укладено з позивачкою [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄСП Капітал», пунктом 2.1. визначено вартість послуг за договором у розмірі 3000,00 грн. (а.с.65-67). Проте, стороною позивачів до відповіді на відзив додано квитанцію щодо оплати за послуги ТОВ «ЄСП Капітал» в розмірі 1500,00 грн (а.с. 139), а тому в цій частині доведено розмір витрат щодо проведення оцінки вартості матеріальної шкоди. За матеріалами справи судові витрати складаються зі сплати судового збору, як вбачається з квитанції платником судового збору в сумі 992,40 гр. є позивачка [PERSON] (а.с.1). Крім того, відповідно до наданих стороною позивачів документів, представництво позивачів у судовому процесі здійснював адвокат Петльована Н.С. на підставі ордерів від 10.05.2022 року (а.с. 76,70,73). На підтвердження понесених позивачами витрат на правову допомогу представником позивача надано: Договір про надання правової допомоги № 06 від 11.11.2021 року (а.с.68-69), Договір про надання правової допомоги № 07 від 11.11.2021 року (а.с.71-72), Договір про надання правової допомоги № 08 від 11.11.2021 року (а.с.74-75), Акт приймання-передачі наданих послуг № 01 від10.05.2022 року до Договору про надання правової допомоги від 11.11.2021 року № 06 (а.с. 152), Акт приймання-передачі наданих послуг № 02 від 01.08.2022 року до Договору про надання правової допомоги від 11.11.2021 року № 06 (а.с. 15), квитанцію № 0.0.2536548210.1 від 05.06.2022 року на суму 3000,00 грн (а.с.154), квитанцію № 0.0.2630971141.1 від 04.08.2022 року на суму 1200,00 грн (а.с. 155). Акти наданих послуг містять переліг обсягу наданих послуг, їх вартості (всього на суму 4200,00 грн), а тому такі витрати є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг, відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розмір Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, суд дійшов висновку про частково задоволення позову в сумі 2323,89 грн (4647,78:2), відтак судові витрати підлягають стягненню на користь позивачки [PERSON] пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме: - судовий збір у розмірі 496,20 грн (992,40:2); - витрати на виготовлення звіту про оцінку вартості матеріального збитку в розмірі 750,00 грн (1500,00:2); - витрати на правничу допомогу в розмірі 2100,00 грн (4200,00:2). Ні підставі викладеного,

Outcome: partial