Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в його обґрунтування, посилаючись на те, що позивач постачає електричну енергію відповідачам, яка використовується ними на власні побутові потреби за адресою: [ADDRESS] за відкритим особовим рахунком [NUMBER] з 2005 р. Як зазначається позивачем при зверненні до суду, [PERSON] є власником будинку [ADDRESS] , право власності зареєстровано 26.06.2019\~р.\~на підставі\~свідоцтва про\~право на\~ спадщину;\~ [PERSON] \~квартирант,\~який проживає\~за адресою:\~ [ADDRESS] .\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за зазначеною вище адресою, що проводилась 06.05.2021 згідно з пунктом п. 8.2.5 ПРРЕЕ, позивачем було виявлено порушення розкрадання електричної енергії: порушено п.п. 6) п. 8.4.2 ПРРЕЕ, виявлено самовільне підключення струмоприймачів, електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом в розріз ввідного проводу до внутрішньо - будинкової проводки відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала, місце самовільного підключення у розрізі ввідного проводу. При включенні навантаження електроенергія споживається, приладом обліку ек враховується, порушення продемонстровано споживачу. Про виявлене порушення було складено акт про порушення №32359 від 06.05.2021 р., згідно з яким відповідачів повідомлено про дату, час та місце проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення, яка запланована на 18.05.2021 р., але на засідання комісії відповідачі не з`явилися. Наступне засідання комісії відбувалося 08.06.2021 р., на яке відповідачі повторно не з`явилися. На підставі виявленого порушення Правил було здійснено нарахування завданих збитків в розмірі 14\~112, 22 грн. відповідно до підпункту 6 розділу 8.4.2 ПРРЕЕ за формулою №8 ПРРЕЕ. Зазначена сума вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, відповідачами не сплачена. Предмет позову становить вимога про стягнення з відповідачів на користь позивача збитків, завданих в результаті порушення споживачем ПРРЕЕ, в сумі 14\~112, 22 грн. Представник позивача просив суд позов задовольнити повністю. Відповідачі не скористалися правом брати участь в судових засіданнях. Відповідач [PERSON] просив суд в окремо поданій заяві про розгляд справи у його відсутності, зазначив, що йому на праві власності належить 53/100 частки вказаного домоволодіння, просив відмовити в задоволенні позову. Відповідач [PERSON] не скористався правом брати участь у судових засіданнях. Як встановлено судом на підставі доказів, наданих у порядку ст.ст. 76-80 ЦПК України, відповідач [PERSON] є власником 53/100 частки домоволодіння [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Іщенко Н.Д. 26.06.2019 р. (а.с. 13). Відповідач [PERSON] є користувачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Особистий рахунок [NUMBER] відкритий на іншу особу гр. [PERSON] з 2005 р.; [PERSON] був зареєстрований за адресою [ADDRESS] , знятий з реєстрації місця проживання за вказаною адресою у зв`язку зі смертю (а.с. 27). Місце проживання відповідача [PERSON] за адресою [ADDRESS] , не зареєстровано (а.с. 26). Як встановлено судом на підставі акту про порушення №32359 від 06.05.2021 (а.с. 3-4) згідно з пунктом п. 8.2.5 ПРРЕЕ, позивачем було виявлено порушення розкрадання електричної енергії: порушено п.п. 6) п. 8.4.2 ПРРЕЕ, виявлено самовільне підключення струмоприймачів, електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом в розріз ввідного проводу до внутрішньо - будинкової проводки відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала, місце самовільного підключення у розрізі ввідного проводу. Відповідно до вказаного акту (а.с. 4) самовільне підключення демонтовано в день складання акту. [PERSON] відмовився від підпису про ознайомлення із актом та відмовився від підпису і додатком №2 до акта про порушення (а.с. 4 та а.с. 4 звор.). Відповідно до протоколу №41/21 засідання комісії з розгляду акта про порушення від 06.05.2021 р. №32359 8.06.2021 р. (а.с. 5), яке відбувалося у відсутності [PERSON] та [PERSON] прийнято рішення про нарахування збитків в розмірі 14\~112,22 грн. Докази сповіщення відповідачів про дату засідання комісії суду не надані. Збитки позивачу не відшкодовані. Процесуальні дії у справі: -ухвалою від 24.01.2022 р. відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про відшкодування збитків: згідно з інформацією, отриманою з адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС УДМС України у Дніпропетровській області (ч.ч. 6,7 ст. 187 ЦПК України), відповідача [PERSON] 28.03.2019 р. було знято з реєстрації за місцем проживання за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку зі смертю останнього. Спірні правовідносини склалися між учасниками справи із правовідносин по відшкодуванню збитків, завданих в результаті розкрадання електричної енергії. Дослідив докази в межах заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення частково, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.\~\~До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018\~ №312. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1). Згідно з п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018\~ № 312 побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п. 3.1.1 зазначених вище Правил постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку. Згідно з п. 5.2.2. ПРРЕ позивач бере на себе зобов`язання здійснювати постачання електричної енергії з дотриманням ПРРЕЕ. Обов`язки споживача\~визначені в\~п.\~5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) (п.п.1), сплачувати за\~електричну\~енергію\~та надані\~йому\~послуги\~відповідно до\~укладених\~договорів\~(п.п.2),\~\~\~здійснювати оплату\~рахунків,\~виставлених\~на\~підставі актів\~про\~порушення\~цих Правил\~та\~умов\~договору (п.п.\~4),\~ дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (п.п. 5), узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (п.п. 10), не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.п. 20). Виходячи з вищенаведеного, саме споживач несе відповідальність у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією. За ст. 12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд (ч. 1). Якщо законом встановлені правові наслідки недобросовісного або нерозумного здійснення особою свого права, вважається, що поведінка особи є добросовісною та розумною, якщо інше не встановлено судом. За ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. В силу ч. 4\~ст. 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Відповідно до\~ст. 322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права. Відповідно до частин першої та другої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Тлумачення статті 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Неналежний відповідач\~- це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі\~№ 523/9076/16-ц\~(пункт 41), від 20 червня 2018 року у справі\~№ 308/3162/15-ц\~(пункт 49), від 21 листопада 2018 року у справі\~№ 127/93/17-ц\~(пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі\~№ 372/51/16-ц\~(пункт 31.4), від 12 грудня 2018 року у справі\~№ 570/3439/16-ц\~(пункт 37, 54), від 30 січня 2019 року у справі\~№ 552/6381/17\~(пункт 38), від 13 березня 2019 року у справі\~№ 757/39920/15-ц\~(пункт 31), від 27 березня 2019 року у справі\~№ 520/17304/15-ц\~(пункт 63), від 1 квітня 2020 року у справі\~№ 520/13067/17\~(пункт 71)). Тобто,\~пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Звертаючись до суду із даним позовом, позивач визначився із колом відповідачів, які на думку позивача, відповідатимуть за матеріально-правовою вимогою: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 1). Втім, докази про те, що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , відсутні: позивач посилається на те, що гр. [PERSON] є квартирантом, втім, чинний ЦК України, а також ПРРЕЕ не визначають квартирантів, як учасників правовідносин з постачання електричної енергії та не встановлюють відповідальність квартирантів. Особистий рахунок оформлений на ім`я [PERSON] . Як встановлено судом, [PERSON] помер, у зв`язку з чим було відмовлено у відкритті провадження у справі в частині вимоги до [PERSON] . Його дата смерті невідома. Коло спадкоємців після його смерті позивачем не визначено. Інший відповідач - [PERSON] є власником лише 53/100 частин домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (а.с. 13). Особа власника інших 47/100 часток зазначеного вище домоволодіння позивачем не встановлена. Позивач надав Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 13) станом на 13.12.2021 р. про право власності за адресою: [ADDRESS] , але докази про власника інших 47/100 часток не надані. За умови, якщо процес реєстрації проводило Бюро технічної інвентаризації (БТІ), тобто до передачі цих функції Державній реєстраційній службі України, вказані докази могли були бути витребувані з БТІ, втім, про позивачем відповідна заява витребування доказів не подавалася. За ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. За ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Виходячи з вищенаведеного, [PERSON] є неналежним відповідачем. Присутність вказаної фізичної особи під час складання акту про порушення за умови відсутності доказів на підтвердження того, що саме вказана в акті особа є користувачем послуг, які надаються позивачем, при відсутності договору про постачання електричної енергії\~не свідчить безумовно про порушення прав позивача саме з боку цієї особи. Визначення іншого співвласника/інших співвласників майна є обов`язковим і це становить обов`язок позивача, який ним не виконаний в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6). За ст. 13 ЦПК України (ч. 1) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На переконання суду позивач не виконав обов`язок доказування (ч. 1 ст. 81 ЦПК України) в повному обсязі, тому наявні підстави для задоволення позову частково: враховуючи частку відповідача [PERSON] (53/100) та з урахуванням приписів статті 360 ЦК України, згідно з якою співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном, розмір збитків, які підлягають стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача становить 7\~479, 47 грн. Оскільки позов задоволений частково, судові витрати (судовий збір) покладаються на відповідача [PERSON] пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (1\~203,10 грн.).

Outcome: partial