Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-29 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовної заяви зазначає, що причиною розірвання шлюбу є розбіжності в інтересах, поглядах на сімейне життя та обов`язки подружжя. В період з січня 2015 року по серпень 2018 року проживали окремо. З лютого 2020 року припинили спільний побут. Від шлюбу народився син - [PERSON] , [INFO] . Спору про місце проживання дитини та майнового спору не має. Просить розірвати шлюб, зареєстрований 27 вересня 2011 року в Центральному відділі державної реєстрації шлюбів міста Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис №3082. Просить справу розглядати у його відсутності. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, до початку судового засідання подала заяву в якій просить розгляд справи проводити в її відсутності, позов визнає. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 27 вересня 2011 року в Центральному відділі державної реєстрації шлюбів міста Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис №3082. Причиною розірвання шлюбу є розбіжності в інтересах, поглядах на сімейне життя та обов`язки подружжя. В період з січня 2015 року по серпень 2018 року сторони проживали окремо. З лютого 2020 року припинили спільний побут. Від шлюбу народився син [PERSON] , [INFO] . Спору про місце проживання дитини та майнового спору не має. Дані обставини підтверджуються заявою позивача, відповідача, свідоцтвом про реєстрацію шлюбу, копією свідоцтва про народження. Аналіз положень Сімейного кодексу України дає підстави стверджувати, що в переважній своїй більшості його норми мають явно виражене ґендерне наповнення, тобто він є ґендерно-чутливим за змістом. При цьому, в основному, такі норми є ґендерно-збалансованими, тобто такими, що не містять підстав для дискримінації жінок і чоловіків, у всіх сферах правовідносин, що охоплюються Сімейним кодексом України та відповідають елементам ґендерної рівності. Вказана тенденція прослідковується, починаючи із статті 1 Сімейного кодексу, якою передбачено побудову сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, а також взаємодопомоги і підтримки. Рівність прав і обов`язків жінки та чоловіка у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї закріплена статтею 7 цього Кодексу, а також статтею 24 СК України, відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. При цьому, добровільність як засада шлюбу спостерігається, починаючи із закріплення права осіб на укладення шлюбу, перебування у ньому і закінчуючи правом на його вільне розірвання та припинення шлюбних відносин за бажанням будь-кого із подружжя. Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя, що у контексті даної справи означає надання можливості подружжю на вільний вибір способу побудови своїх відносин у зареєстрованому шлюбі або іншим шляхом. Ніхто не може бути примушений до шлюбу або до особистих стосунків поза його волею. При цьому бувше подружжя не позбавляється можливості налагодити свої стосунки й після розлучення шляхом укладення нового шлюбу або іншим шляхом. Частина 3 статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. За частиною 2 статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем . Відповідно ст..141 ЦПК України, враховуючи, що позивач є інвалідом другої групи з дитинства, з відповідачки на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 992 гривень 40 коп.. На підставі викладеного,

Outcome: approved