Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до\~\~ЛКП «Львівський ліхтар» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, та просив суд стягнути з відповідача на користь позивача завдану матеріальну шкоду у розмірі 61561,00 гривень, та моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн., а також судові витрати пов`язані із розглядом справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] покликається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] . 17.01.2018 року комісією ЛКП «Львівський ліхтар» у присутності мешканців квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] складено акт про часткове затоплення квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] водою з системи центрального опалення. Відповідно до вищевказаного акту затоплення відбулося внаслідок прориву середини заглушки, яку було встановлено на металеву трубу системи центрального опалення після від`єднання стояків верхньої розводки в приміщенні горища, яке розташоване безпосередньо над квартирою позивача, від системи центрального опалення будинку та переведення квартир на автономне опалення, що було проведене на підставі рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 15 вересня 2017 року №815. Внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] було пошкоджено: в кімнаті площею 13,9 кв.м. залито стелю 13,9 кв.м., стіни 45 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 13,9 кв.м.; в кімнаті площею 19,8 кв.м. залито стелю 19,8 кв.м., стіни 54,9 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 19,8 кв.м.; в коридорі площею 9,7 кв.м. залито стелю 9,7 кв.м., стіни 49,2 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 9,7 кв.м. Окрім цього водою було залито дві шафи для зберігання одягу, три шафи для зберігання книг, письмовий стіл в їдальні, два дивани, акустичну системи марки «Technics» з підсилювачем та програвачем, два килими на підлозі (площею 3х4 кв.м та 2х3 кв.м), шафу гардероб з одягом. Також у квартирі пошкоджено електропроводку. У зв`язку із затопленням позивачем 19.02.2018 року на адресу відповідача була скерована претензія, в якій позивач вимагав привести мережу центрального опалення у належний технічний стан, щоб запобігти можливим аваріям у майбутньому та ліквідувати наслідки аварії шляхом проведення ремонту його квартири та приведення її у технічний стан, в якому вона перебувала до аварії. На звернення позивача ЛКП «Львівський ліхтар» повідомив, що силами ЛКП було ліквідовано аварію та приведено систему до центрального опалення у належний технічний стан. 05 березня 2018 року відбулося повторне залиття квартири позивача, у зв`язку з чим комісією ЛКП «Львівський ліхтар» у присутності мешканців квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] складено повторний акт від 05.03.2018 року про часткове затоплення квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] вказаного будинку теплоносієм, а саме водою з системи центрального опалення внаслідок прориву. Згідно вищевказаного Акту під час обстеження місця прориву верхньої розводки системи центрального опалення на горищі будинку виявлено недоліки, які були допущені ПП «Оселя плюс» під час від`єднання стояків центрального опалення (однак в Акті, який був складений представниками ЛКП «Львівський ліхтар», не було зазначено, що згідно з п. 3.1 рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 15.09. 2017 p. № 815 та згідно з вимогами Аркуша №1 Робочого проекту № 7.1-102-17-ОВ роботи з від`єднання квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] повинні були проводитись під наглядом балансоутримувача будинку - тобто ЛКП «Львівський ліхтар» згідно заходів вказаних в проекті). Внаслідок порушення проекту при проведенні робіт з від`єднання стояків була залишена тупикова ділянка верхньої розводки системи опалення, в якій не відбувалась циркуляція теплоносія. В силу цього розширювальний бачок на ділянці трубопроводу замерз разом з водою, яка була під тиском. Після чого від морозу збільшився об`єм води у баку. Як наслідок, було розірвано бачок на місці його зварювального шва і під час відлиги вода з системи центрального опалення будинку почала витікати через зазначений бачок та затопила підлогу частини приміщення горища над квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] . Таким чином, згадана вище аварійна ситуація 05.03.2018 p., як і попередня 17.01.2018 p., виникли в результаті грубого порушення проектного рішення при від`єднанні стояків. Представниками ЛКП «Львівський ліхтар» 05.03.2018 p. були проведені повторні ремонтні роботи, усунуто наслідки аварії та відновлено систему центрального опалення будинку. Відповідно до акту від 05.03.2018p., під час огляду квартири [ADDRESS] встановлено пошкодження, що є наслідком затоплення, а саме: в кімнаті площею 13,9 кв.м. залито стелю -13,9 кв.м. , стіни - 45 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету - 13,9 кв.м.; в кімнаті площею 19,8 кв.м. залито стелю - 19,8 кв.м., стіни - 54,9 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету - 19,8 кв.м.; в коридорі площею 9,7 кв.м., залито стелю - 9,7 кв.м., стіни - 49,2 кв.м., підлогу з штучного дубового паркету - 9,7 кв.м. Окрім того, водою було залито міжкімнатні двері (4 шт.), підвіконні рами та дошки (3 шт.), дві шафи для зберігання одягу, три шафи для зберігання книг, письмовий стіл, стіл в їдальні, два дивани, три килими на підлозі (площею 3х4 м , 2х3 м та 0,6х2,5 м відповідно), шафу-гардероб з одягом, ноутбук та телевізор. Також у квартирі пошкоджено електропроводку. Окрім цього, у акті від 05.03.2018 p. вказано, що квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] згаданого житлового будинку 17 січня 2018 року також було затоплено водою з системи центрального опалення внаслідок прориву середини заглушки, яку було встановлено на металеву трубу системи центрального опалення після від`єднання під`їзду від системи центрального та переведення квартир на автономне опалення на підставі рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 15 вересня 2017 року №815, про що було складено відповідний акт від 17.01.2018p. про часткове затоплення квартир. При виконанні робіт з ліквідації попередньої аварійної ситуації, яка відбулась 17.01.2018 p., представниками ЛКП «Львівський ліхтар» не були усунені причини, що посприяли виникненню повторної аварійної ситуації, яка відбулась 05.03.2018 p. та повторному затопленню квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , а саме, не була демонтована тупикова ділянка верхньої розводки системи опалення на горищі в районі стояка № 27, як це було передбачено в робочому проекті. Проте, як свідчить наступна аварія, яка відбулась 05.03.2018 p., приведення системи опалення будинку у належний технічний стан ремонт та квартир не було виконано. У зв`язку з повторним затопленням квартири позивача, останнім 22.03.2018 року на адресу відповідача - ЛКП «Львівський ліхтар» була скерована претензія, в якій він вимагав: провести повторний огляд мережі центрального опалення з метою виявлення можливих її недоліків та приведення її у належний технічний стан, щоб запобігти можливим аваріям у майбутньому; ліквідувати наслідки аварії шляхом проведення ремонту моєї квартири, відшкодування за зіпсовані меблі та апаратуру з метою усунення наслідків аварій, що відбулися 05 березня 2018 року та 17 січня 2018 p. та відновити внутрішнє оздоблення під`їзду № 2 житлового будинку. У відповіді на зазначене звернення ЛКП «Львівський ліхтар» вказав, що силами ЛКП було ліквідовано аварію та приведено систему центрального опалення у належний технічний стан. Побілку сходової клітки після залиття системи центрального опалення силами ЛКП буде проведено у літній період 2018р. Фактично відповідач усунувся від виконання покладених на нього обов`язків по обслуговуванню внутрішньо-будинкових систем центрального опалення та відмовився відшкодовувати завдані позивачу збитки, покладаючи відповідальність на монтажну організацію ПП «Оселя плюс». Внаслідок двох затоплень (17.01.2018р. та 05.03.2018p.) 50 % стін та стель квартири позивача покрились грибком, що підтверджується актом, складними 19.04.2018p. представниками ФРА та ЛКП «Львівський ліхтар». З метою визначення бактеріального дослідження квартири позивача ним з Державною установою «Львівський обласний лабораторний центр міністерства охорони здоров`я» 12.04.2018p. був укладений договір № 450/001/05. На підставі даного договору спеціалістами було проведено обстеження його квартири та відібрані зразки. Згідно з результатами санітарно-мікробіологічного дослідження № 1497-1504 виявлено плісень на стінах та незадовільний стан повітря в квартирі позивача. Також за проведення дослідження [PERSON] було сплачено виконавцю 200,35 грн. Позивач, також, неодноразово звертався до Франківської районної адміністрації Львівської міської ради (а саме 13.04.2018p. та 10.05.2018p.) з приводу затоплення його квартири та відшкодування збитків відповідачем - ЛКП «Львівський ліхтар» проте отримав відповіді, які зводились до рекомендації самостійно провести відновлювальний ремонт у власній квартирі та звернутись до суду для захисту порушеного права. Будинок [ADDRESS] , перебуває на балансі ЛКП «Львівський ліхтар». Ситуації, які виникли у будинку 17 січня 2018 року та 05 березня 2018 року, згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» оцінюються, власне, як аварії, оскільки останньою є пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов. Зазначені вище аварії, є наслідком саме неналежного виконання відповідачем ЛКП «Львівський ліхтар» своїх обов`язків щодо утримання у належному технічному стані внутрішньо-будинкових мереж, зокрема мережі центрального опалення, а тому воно зобов`язане вжити заходів з метою ліквідації причин та наслідків аварії. В результаті залиття квартири позивачу була завдана матеріальна шкода, а саме вартість необхідного відновлюваного ремонту квартири становить 61561,00 гривень. Відповідач не бажає відшкодовувати завдану власнику квартири [ADDRESS] шкоду. Позивач є пенсіонером, коштів на проведення відновлюваного ремонту не має, в результаті чого йому приходиться жити в квартирі в якій плями від затоплення пожовтіли та у зв`язку з сирістю покрилися грибком та пліснявою, що створює позивачу певні незручності та впливає на його стан здоров`я та членів його родини, а також не дає можливості використовувати квартиру за її цільовим призначенням для проживання. Вищенаведене призвело до душевних та психічних страждань, які пов`язані з пошкодженням майна. Також порушено нормальний ритм життя (неможливість користування належним позивачу майном та необхідність проживання у дітей). У зв`язку з чим позивач вважає, що йому було завдано моральної шкоди у розмірі 50000,00 гривень. Ухвалою суду від 04.09.2018 відкрито загальне позовне провадження. Призначено підготовче судове засідання. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддям від 25.09.2019 року дану цивільну справу було передано в провадження судді Мартьянової С.М. Ухвалою суду від 10.10.2019 року цивільну справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання. Розгляд справи здійснено за правилами загального провадження. Ухвалою суду від 27.02.2020 року відкладено слухання справи. 26.08.2020 року до суду від відповідача надійшло клопотання про призначення експертизи. 26.08.2020 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на наступні обставини. Так, відповідач вказує, що він діє у відповідності до вимог ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», Наказу Державного комітету України з питань ЖКГ від 17.05.2005 року №76 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій та інших нормативно-правових актів. У відповідності до вищевказаних вимог ЛКП «Львівський ліхтар» проводить 2 рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку [ADDRESS] із складанням відповідного акту. З даного випливає, що вищевказаний будинок готовий до роботи в осінньо-зимовий період, всі внутрішньобудинкові системи знаходяться в справному стані. Протягом 2017 року мешканці будинку [ADDRESS] уклали договір з ПП «Оселя плюс» на підрядні роботи щодо від`єднання під`їзду від системи центрального опалення та переведення квартир в автономне опалення. В жовтні місяці 2017 року у будинку [ADDRESS] 2-го під`їзду силами ПП «Оселя плюс» було здійснено монтажні роботи по від`єднанню під`їзду від системи центрального опалення (далі ЦО) та переведення квартир на автономне опалення. Дані роботи були виконанні з відома ЛМКП «Львівтеплоенерго». Однак, сталися аварії в системі ЦО даного будинку. Комісією за участю ЛКП було здійснено обстеження місця прориву та виявлено, що при від`єднанні стояків ЦО представниками монтажної організації ПП «Оселя плюс» було заглушено ділянку трубопроводу орієнтовно довжиною 8 м. Тим самим зупинивши рециркуляцію ЦО. Через те, що дана ділянка не циркулювала, а представниками ПП «Оселя плюс» не було від`єднано системи ЦО біля рециркулюючого стояка, розширювальний бачок на ділянці трубопроводу замерз разом з водою, яка була під тиском, після чого об`єм даної кількості води в баку від морозу збільшився. Тим самим розірвав бочок на місці його зварювання. Представниками ЛКП «Львівський ліхтар» було перекрито воду та демонтовано ділянку трубопроводу, а також поставлено кран для розповітрення біля рециркулюючого стояка системи ЦО. Відповідач вказує, що робочий проект розроблений Державним науково-дослідним та проектно-вишукувальним інститутом «НДІ ПРОЕКТРЕКЛОНСТРУКЦІЯ» не відповідає будівельним нормам, оскільки не було передбачено циркуляцію заглушеної ділянки трубопроводу та не було передбачено від`єднання системи ЦО біля рециркулюючого стояка. У зв`язку з цим відповідач вважає, що робочий проект необхідно направити на експертизу. Робочий проект було замовлено між мешканцями будинку [ADDRESS] та ПП «Оселя плюс», а отже спричинені збитки через надання неналежної якості монтажних робіт по відключенню ЦО має нести сторона договору. Крім того, ПП «Оселя плюс» зобов`язана була надати замовникам гарантію, як мінімум на один рік експлуатації. Тобто, саме через дії працівників ПП «Оселя плюс» сталася аварійна ситуація. Також, відповідач не погоджується з висновком експерта №3110 судової-будівельно-технічної експертизи від 27.06.2018 року. Окрім того, відповідач не згоден із розміром спричиненої моральної шкоди, оскільки вона є необґрунтованою та непідтвердженою належними доказами. Отже, відсутня вина та протиправна поведінка ЛКП, оскільки роботи виконувалися спеціалізованою організацією, а саме ПП «Оселя плюс» на замовлення мешканців будинку. А також відсутній причинний зв`язок між протиправною поведінкою ЛКП та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 26.08.2020 року до суду від представника відповідача надано заяву про залучення до участі у справі у якості третьої особи [PERSON] без самостійних вимог на предмет спору. 26.08.2020 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у судовому засіданні відмовлено у задоволені клопотання представника відповідача про залучення третьої особи до участі у справі. Ухвалою суду від 26.08.2020 року клопотання представника відповідача про призначення будівельно-технічної експертизи задоволено. Призначено по справі будівельно-технічну експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 18.02.2022 року відновлено провадження у справі. 06.05.2022 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він покликався на наступні обставини. Так, ЛКП «Львівський ліхтар», як балансоутримувач (власник) будинку відповідно до ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» утримує на балансі відповідне майно, в тому числі внутрішньо-будинкові системи, мережі, арматури на них, прилади та обладнання, які знаходяться в межах будинку. А тому, мешканці будинку ніяким чином не могли укласти договір з ПП «Оселя плюс», або з іншою підрядною організацією на реконструкцію загально-будівельних мереж центрального опалення які їм не належать і до стану та утримання яких вони не мають жодного відношення. В рішенні виконкому Львівської міської ради від 15.09.2017 р. №815 Про надання дозволу на підключення від мережі центрального опалення і влаштування індивідуальних систем опалення у квартирах [ADDRESS] на мешканців цих квартир покладено лише оплату за виконані роботи. Договір щодо від`єднання від загально-будинкової системи центрального опалення квартир [ADDRESS] та сходової клітки житлового будинку [ADDRESS] в якому передбачено оплату виконаних робіт за рахунок мешканців згаданих квартир міг укласти лише балансоутримувач (власник) будинку, та обладнання внутрішньо-будинкових мереж. Ствердження ЛКП «Львівський Ліхтар» про готовність до роботи в осінньо-зимовий період 2017-2018 років всіх внутрішньо-будинкових систем будинку [ADDRESS] про те, що вони знаходяться в справному стані не відповідає дійсності. Це підтверджується актом від 17.01.2018 року який складено головним інженером ЛКП «Львівський ліхтар» Кузьмин О.Ю. та затверджене директором ЛКП «Львівський ліхтар» Шпак І.М. в якому вказано, що затоплення квартири [ADDRESS] відбулося 17.01.2017 року в результаті руйнування при замерзанні заглушки, яка знаходилася на тупіковій ділянці трубної розвилки та не була демонтована в порушення проекту. Крім цього в акті від 05.03.2018 року зазначено, що представниками ЛКП «Львівський ліхтар» були проведені роботи по ремонту розводки опалення на горищі та відновлено систему ЦО будинку, що також не відповідає дійсності, оскільки при цьому тупікова ділянка трубної розводки не була демонтована. Дана тупікова ділянка була демонтована представниками ЛКП «Львівський ліхтар» лише 05.03.2018 року. Тим самим відповідач визнає, що як перше затоплення, так і друге затоплення виникло виключно в результаті невиконання останнім п.31 рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 15.09.2017 року №815 щодо здійснення нагляду за ходом робіт по відключенню квартир [ADDRESS] та вимог ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», наказу державного комітету України з питань ЖКГ від 17.05.2005 року №76 щодо правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій та інших нормативно-правових актів. За результатами виконаних робіт був складений Акт «Про відключення квартири (нежитлового приміщення, секції, під`їзду, будинку) від внутрішньо-будинкових мереж ЦВ і ГВП та затверджений протоколом рішення міжвідомчої комісії з розгляду питань відключення мережі ЦВ і ГВП від 07.09.2017 року №5. Вищевказаний акт складено представником власника будинку директором ЛКП «Львівський ліхтар» Шпак І.М. Своїми підписами цього акту директор ЛКП «Львівський ліхтар» та представник виробника послуг з ЦО і ГВП головний інженер ЛМКП «Львівтеплоенерго» засвідчили та підтвердили відповідність виконаних будівельних робіт проекту на від`єднання від ЦО квартир [ADDRESS] та сходової клітки житлового будинку [ADDRESS] та діючим будівельним нормам і стандартам України. Отже, позивач вважає, що відповідальність за нанесені йому збитки має нести саме ЛКП «Львівський ліхтар», а перекладання відповідальності на ПП «Оселя плюс» є необґрунтованими та безпідставними. 15.06.2022 року до суду від відповідача надійшли заперечення, в яких він заначив, що ЛКП «Львський ліхтар» не укладало договір з ПП «Оселя плюс», чи з будь-якою іншою організацією договору на монтажні роботи по від`єднанню стояків центрального опалення в будинку [ADDRESS] . З робочого проекту вбачається, що замовником таких робіт був мешканець Крикливець, а не ЛКП «Львівський ліхтар». Виконавцем ПП «Оселя плюс». Відповідач вважає, що якщо були договірні відносини між мешканцями вищевказаного будинку та ПП «Оселя плюс» то спричинені збитки через надання неналежної якості монтажних робіт по відключенню ЦО має нести сторона договору. ПП «Оселя плюс» зобов`язана була надати замовникам гарантію, як мінімум на один рік експлуатації. Мешканці самостійно залучили монтажну організацію ПП «Оселя плюс» для виконання робіт. Самостійно зверталися до Франківської районної адміністрації для надання дозволу на такі роботи, але при відшкодуванні збитків звертаються до ЛКП «Львівський ліхтар». Крім того, ПП «Оселя плюс» отримала кошти за проведену роботу та повинна виконати умови договору зі своєї сторони та нести відповідальність. Ухвалою суду від 16.06.2022 року у задоволені клопотання представника відповідача відмовлено. Закрито підготовче провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві, а також у відповіді на відзив. Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, надав пояснення посилаючись на обставини, які викладені у відзиві на позовну заяву та запереченнях. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що стверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.11.2006 року, посвідченого державним нотаріусом П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Ясинською Н.М.. Зареєстровано в реєстрі №2615. Що також, вбачається з копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 10.11.2006 року. (а.с. 10, 11) Рішенням Львівської міської ради від 15.09.2017 р. №815 Про надання дозволу на підключення від мережі центрального опалення і влаштування індивідуальних систем опалення у квартирах [ADDRESS] дозволено співвласникам вищевказаних квартир відключення від мережі центрального опалення і влаштування індивідуальних систем опалення у цілому під`їзді. Співвласникам квартир під наглядом балансоутримувача (власника) будинку і теплопостачального підприємства забезпечити у міжопалювальний період відключення квартир від мережі центрального опалення. Влаштувати індивідуальні системи опалення та здати їх в експлуатацію. Встановлено, що роботи виконуються за кошти співвласників даних квартир. (а.с.34) 09.11.2017 року складено Акт «Про відключення квартири (нежитлового приміщення, секції, під`їзду, будинку) від внутрішньо-будинкових мереж ЦВ і ГВП та затверджений протоколом рішення міжвідомчої комісії з розгляду питань відключення мережі ЦВ і ГВП від 07.09.2017 року №5. (а.с.35) З даного Акту вбачається, що його складено та підписано представником власника будинку або уповноваженою ним особою [PERSON] (директор ЛКП «Львівський ліхтар), представником монтажної організації Онишко Р.М. (директор ПП «Оселя плюс»), представником виробника послуг з ЦО і ГВП Штейбарт В.В. (головний інженер ЛМКП «Львівтеплоенерго» та власником, наймачем (орендарем) квартири (нежитлового приміщення) або уповноваженою ними особою №12, 13, 15, 20 ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ), які підтверджують відключення квартири від внутрішньобудинкових мереж ЦО і ГВП будинку за адресою [ADDRESS] . У 2017 році Державним науково-дослідним та проектно-вишукувальним інститутом «НДІ ПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» розроблено Робочий проект на відключення від системи ЦО та ГВП квартир №12,13,15,20 та сходової на [ADDRESS] ., даний робочий проект було погоджено ЛМКП «Львівтеплоенерго» 22 .08.2017 року. (а.с.36-47) З витягу з протоколу №5 засідання міжвідомчої комісії з розгляду питань пов`язаних з відключенням споживачів від мереж центрального опалення і гарячого водопостачання при виконкомі Львівської міської ради від 07.09.2017 року вбачається, що документи: погодження всіх служб та робочий проект для прийняття рішення. 17.01.2018 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , про що було складено Акт від 17.01.2018 року ЛКП «Львівський ліхтар». (а.с.12) З вищевказаного акту вбачається, що відбулося часткове затоплення квартир №18,20,19 теплоносієм, а саме водою з системи центрального опалення внаслідок прориву. В жовтні місця 2017 року у будинку [ADDRESS] 2-го під`їзду було здійснено від`єднання від системи центрального опалення та переведення квартир на автономне опалення, згідно рішення виконавчого комітету Львівської міської ради від 15 вересня 2017 року №815. На підставі акту про відключення квартир [ADDRESS] від 07.09.2017 року монтажні роботи проводила організація ПП «Оселя плюс». Внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] було пошкоджено: в кімнаті площею 13,9 кв.м. залито стелю 13,9 кв.м., стіни 45 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 13,9 кв.м.; в кімнаті площею 19,8 кв.м. залито стелю 19,8 кв.м., стіни 54,9 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 19,8 кв.м.; в коридорі площею 9,7 кв.м. залито стелю 9,7 кв.м., стіни 49,2 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету 9,7 кв.м. Окрім цього водою було залито дві шафи для зберігання одягу, три шафи для зберігання книг, письмовий стіл в їдальні, два дивани, акустичну системи марки «Technics» з підсилювачем та програвачем, два килими на підлозі (площею 3х4 кв.м та 2х3 кв.м), шафу гардероб з одягом. В квартирі пошкоджена електропроводка. Позивачем було направлено Претензію про проведення ремонту квартири від 19.02.2018 року до відповідача. (а.с.14-16) У відповіді на претензію від 02.03.2018 року ЛКП «Львівський ліхтар» зазначив, що роботи по відключенню системи ЦО проводила організація ПП «Оселя плюс» на замовлення мешканців будинку. Прорив опалення ймовірно зумовлений використанням неякісного матеріалу, або ж неякісного виконання будівельно-монтажних робіт, які проводила ПП «Оселя плюс». На даний комплекс будівельно-монтажних робіт вищевказана організація зобов`язана надати замовнику гарантію, які мінімум на 1 рік експлуатації. Згідно ч.1 ст. 884 ЦК України та враховуючи вищевказане, ліквідації наслідків аварії шляхом проведення ремонту квартири позивача та приведення її у технічний стан, у якому вона перебувала до аварії просили звернутися до компанії замовника виконаних будівельно-монтажних робіт. Силами ЛКП було ліквідовано аварію, та приведено системи ЦО у належний технічний стан. (а.с.17) 05.03.2018 року відбулось повторне залиття квартири [ADDRESS] , про що було складено Акт від 17.01.2018 року ЛКП «Львівський ліхтар». (а.с.18-19) З вищевказаного акту вбачається, що 05.03.2018 року квартири [ADDRESS] були частково затоплені теплоносієм, а саме водою з системи центрального опалення внаслідок прориву. При обстеженні місця прориву системи ЦО, а саме горища, виявлено, що при від`єднанні стояків ЦО представниками монтажної організації ПП «Оселя плюс» було заглушено ділянку трубопроводу орієнтовно довжиною 8 м. Тим самим зупинивши рециркуляцію ЦО. Через те, що дана ділянка не рециркулювала, а представниками ПП «Оселя плюс» не було від`єднано системи ЦО біля рециркулюючого стояка, розширювальний бачок на ділянці трубопроводу замерз разом з водою, яка була під тиском, після чого об`єм даної кількості води в баку від морозу збільшився. Тим самим розірвав бочок на місці його зварювального шва. Представниками ЛКП «Львівський ліхтар» було перекрито воду та демонтовано ділянку трубопроводу, а також поставлено кран для розповітрення біля рециркуляційного стояка системи ЦО. Дані роботи була зобов`язана провести організація ПП «Оселя плюс» та внести в проект за для уникнення подібних ситуацій. В наслідок затоплення квартири [ADDRESS] нанесені наступні пошкодження, а саме: в кімнаті площею 13,9 кв.м. залито стелю -13,9 кв.м. , стіни - 45 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету - 13,9 кв.м.; в кімнаті площею 19,8 кв.м. залито стелю - 19,8 кв.м., стіни - 54,9 кв.м., підлогу зі штучного дубового паркету - 19,8 кв.м.; в коридорі площею 9,7 кв.м., залито стелю - 9,7 кв.м., стіни - 49,2 кв.м., підлогу з штучного дубового паркету - 9,7 кв.м. Окрім того, водою було залито міжкімнатні двері (4 шт.), підвіконні рами та дошки (3 шт.), дві шафи для зберігання одягу, три шафи для зберігання книг, письмовий стіл, стіл в їдальні, два дивани, три килими на підлозі (площею 3х4 м , 2х3 м та 0,6х2,5 м відповідно), шафу-гардероб з одягом, ноутбук та телевізор. Також у квартирі пошкоджено електропроводку. Позивачем було направлено Претензію про проведення ремонту квартири від 22.03.2018 року до відповідача. (а.с.20-22) 11.04.2018 року ЛКП «Львівський ліхтар» надало позивачу відповідь, з якої вбачається що, роботи по відключенню системи ЦО проводила організація ПП «Оселя плюс» на замовлення мешканців будинку. Прорив опалення ймовірно зумовлений використанням неякісного матеріалу, або ж неякісного виконання будівельно-монтажних робіт, які проводила ПП «Оселя плюс». На даний комплекс будівельно-монтажних робіт вищевказана організація зобов`язана надати замовнику гарантію, які мінімум на 1 рік експлуатації. Згідно ч.1 ст. 884 ЦК України та враховуючи вищевказане, ліквідації наслідків аварії шляхом проведення ремонту квартири позивача та приведення її у технічний стан, у якому вона перебувала до аварії просили звернутися до компанії замовника виконаних будівельно-монтажних робіт. Силами ЛКП було ліквідовано аварію, та приведено систему ЦО у належний технічний стан. Побілку сходової клітки після залиття системи ЦО силами ЛКП буде проведено у літній період 2018 року. Внаслідок двох затоплень позивачем було укладено договір №450/001/05 про надання послуг від 12.04.2018 року щодо визначення бактеріального забруднення повітря закритих приміщень, а саме за адресою [ADDRESS] . (а.с.25) За результатами санітарно-мікробіологічного дослідження № 1497-1504 виявлено плісень на стінах та незадовільний стан повітря в квартирі позивача. Також за проведення дослідження [PERSON] було сплачено виконавцю 200,35 грн. (а.с.26-27, 28) Відповідно до висновку експерта № 3110 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 27.06.2018 року вартість ремонтних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, завданих залиттям квартири [ADDRESS] , станом на час проведення дослідження становить 61561,00 грн. (а.с.49-53) За проведення експертизи позивачем було сплачено 3432,00 гривні, що підтверджується копією квитанції про сплату від 13.06.2018 року. (а.с.57) Відповідно до ч.1\~ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. У відповідності до ч.1\~ст.4 цього кодексу, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог і нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до ч. 4 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець комунальної послуги зобов`язаний: 1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За правилами ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, що завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду під час розгляду цивільної справи № 331/4392/16-ц в постанові від 04.04.2018р. сформулював правовий висновок про те, що відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно зі ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Суд вважає, що подані позивачем докази свідчать про те, що залиття квартири позивача є виною саме відповідача. Наведені докази у своїй сукупності спростовують твердження відповідача щодо необґрунтованості та безпідставності заявлених позовних вимог. Відповідач жодних доказів на спростування аргументів позивача не надав, проведення експертизи не оплатив. А тому, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача в частині стягнення збитків в розмірі 61561,00 грн. Крім цього, статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, а також внаслідок ушкодження здоров`я. Відповідно до ч. 3 цієї ж статті, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з ч. 1ст. 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» - під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконним діями або бездіяльністю інших осіб». Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати зокрема у приниженні честі, гідності, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суд вважає, що окрім матеріальної шкоди позивачу була завдана і моральна шкода, яка виразилась душевних стражданнях та переживаннях внаслідок пошкодження його майна, незручностей, пов`язаних з необхідністю проведення ремонту квартири, що вимагають від позивача додаткових зусиль для захисту свого права та відновлення пошкодженого житла, порушення звичайного способу життя позивача. При цьому, визначений позивачем розмір моральної шкоди в сумі 50 000,00 грн. суд вважає надмірним, таким, що не відповідає тяжкості та характеру правопорушення, глибині душевних страждань позивача, а також принципам розумності і справедливості. З урахуванням зазначених вище обставин, засад розумності та справедливості, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 3\~000,00 грн., яка підлягає стягненню з відповідача як винної особи, на користь позивача. Згідно з частиною першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Понесені позивачем судові витрати відповідно до норм ст. 141 ЦПК, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме з відповідача слід стягнути 1365,61 грн судового збору, а також 3466,31 витрат пов`язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи та 210, 35 грн. за проведення санітарно-мікробіологічного дослідження №1497-1504, всього 5 042 грн. 28 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial