Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-24 00:00:00

У жовтні 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] про відшкодування вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 19719,25 грн. та судових витрат по справі. Вказуючи на те, що 02.05.2019 року, працівниками ПрАТ «ДТЕК «Київські регіональні електромережі» проводилася технічна перевірка електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень. При обстеженні електроустановок за адресою: [ADDRESS] було встановлено, що під час виконання технічної перевірки приладу обліку електричної енергії було виявлено пошкодження пломбу вального матеріалу, а також корпусу лічильника. А саме порушення пп. 8 п. 5.5.5 та п. 8.2.4. ПРРЕЕ. Виявлене порушення ПРРЕЕ було оформлене Актом про порушення ПРРЕЕ № К 035815 від 02.05.2019 року, який був складений на місці виявленого порушення за участі [PERSON] , який допустив працівників оператора системи для проведення перевірки, але від підпису відмовився, що було підтверджено двома не заінтересованими свідками. Копія акту була надана відповідачу. Крім того факт виявленого порушення підтверджується фото, яке було зроблено під час складення акту. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення. [PERSON] був запрошений на комісію про розгляд акту на 21.05.2019 року про що зазначено в п. 9 Акту. Отже, був вчасно повідомлений про дату засідання комісії. 21.05.2019 року комісією за участі [PERSON] було розгляну Акт порушень за № К 03581. Комісія встановила, що Акт складено у відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил. Протоколом № 66 від 21.05.2021 року на засіданні комісії по розгляду Акту про порушення К 035815 від 02.05.2019 року було прийнято рішення, щодо направлення лічильника електричної енергії разом з наявними на ньому пломбами (упакований в сейф-пакет) на експертне дослідження. [PERSON] не погодився ні з рішенням комісії ні з виявленим порушенням та зазначив, що акт було складено без його участі та з невідомими свідками. Після проведення експертного дослідження [PERSON] було запрошено на засідання комісії, яке відбулося 18.08.2020 року на якому були розглянуті матеріали до Акту №К035815, договір від 09.12.2008 року № 200393857, а також висновок експертного дослідження та було прийнято рішення про нарахування вартості не облікованої енергії згідно договірної потужності 10 кВт, за період з 01.11.2018 року по 02.05.2019 року за 182 дні, крім того врахувати затрати, що поніс Позивач, щодо проведення експертного дослідження. Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 днів від дня отримання рахунка. У випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 -й робочий день). Рахунок - фактура та копія протоколу були направлені поштою 02.10.2020 року, але не вручені Відповідачу тому розрахунок проводиться з 16.11.2020 року. Однак, всупереч п. 8.2.7. ПРРЕЕ, Відповідачем не сплачено кошти за не обліковану електричну енергію. Строк прострочення виконання зобов`язання по оплаті рахується після спливу 30 днів від дня отримання рахунку, тобто з 16.11.2020 року. Позивач зазначив, що згідно до п. 5.1.3) ПРРЕЕ оператор системи (Позивач) має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. За прострочення виконання оплати за не обліковану електричну енергію Відповідачу було розраховано 3 % річних в сумі 541,13 грн. та інфляційні втрати - 1 674,41 грн. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16.11.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні (а.с. 21). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.08.2022 року задоволено заяву [PERSON] та надано додатковий строк для подачі відзиву на позовну заяву (а.с.82-83). В судове засідання представник ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Направили до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Проти винесення заочного рішення не заперечують (а.с. 77). [PERSON] , в судове засідання не з`явився, 15.08.2022 року до суду від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, що вимоги позивача, викладені з позовній заяві ним не визнаються повністю. За заявою позовних вимог пояснює наступне: з ПРАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» не має жодних договірних відносин. Має договір про користування електричною енергією № 200393859 від 09/12/2008 р. з ЗАТ « А.Е.С. Київобленерго». 06 травня 2019 року він отримав по пошті Акт про порушення № К 035815 від 02 травня 2019 року, складений працівниками Васильківського РП ПАТ «Київобленерго», в якому зазначено, що під час виконання технічної перевірки приладу обліку було встановлено пошкодження пломбувального матеріалу, а також корпусу лічильника. Вважає Акт про порушення № К 035815 від 02 травня 2019 року складений працівниками Васильківського РП ПАТ «Київобленерго», таким, що містить порушення та має ознаки фальсифікації. На що ним була надана заява директору Васильківського РП ПАТ «Київобленерго» за вхідним № 518 від 21/05/2019 року. До теперішнього часу відповіді на його заяву він не отримав. Даний акт був складений без його участі, але в акті зазначено що Акт був складений за участю споживача [PERSON] , що є фальсифікація, а рядок «З актом про порушення ознайомлений Споживач або уповноважена ним особа» не заповнений, що є порушення вимог Постанови національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії». В якій у п. 8.2.5. зазначено, що у разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. Разом з вище зазначеним Актом ним був отриманий по пошті Акт заміни лічильника № 003120 від 02 травня 2019 року, складений тими самими працівниками Васильківського РП ПАТ «Київоблєнерго», в якому зазначено що споживач відмовився від підпису, що також є фальсифікацією. 02 травня 2019 року він був цілий день у будинку за адресою [ADDRESS] і до нього не приходили працівники Васильківського РП ПАТ «Київоблєнерго» та ніяким чином не запрошували на складання акту. В цей день 2 травня 2019 року в нього, в будинку за адресою [ADDRESS] цілий день, з ранку до вечора були гості, які надали згоду засвідчити у суді те що до нього не приходили працівники Васильківського РП ПАТ «Київоблєнерго» та ніяким чином не запрошували на складання акту. Разом з актами він отримав по пошті запрошення на комісію на розгляд справи що до складеного акту № К 035815, яка відбулась 21.05.2019 року. Повідомляє, що він був на засіданні комісії 21.05.2019 року на якій він повідомив, що вважає Акт таким, що містить порушення та ознаки фальсифікації, та повідомив що ним була надана заява директору Васильківського РП ПАТ «Київоблєнерго» за вхідним № 518 від 21/05/2019 року в якій він виклав свої заперечення та пропозиції. Та зазначив про це в протоколі комісії № 066 від 21/09/2019 року. Але до теперішнього часу відповіді на цю заяву він не отримав. Повідомляє, в договорі про користування електричною енергією № 200393859 від 09/12/2008 р. з ЗАТ « А.Е.С. Київоблєнерго» в розділі «Права та обов`язки Споживача» в п. 11 зазначено, що Споживач зобов`язаний забезпечувати збереження приладу обліку у квартирі або іншому об`єкті Споживача. Також повідомляє, що прилад обліку знаходиться на трансформаторній підстанції, яка розташована приблизно за чотириста метрів від об`єкту Споживача - його будинку. При цьому він не має ні обов`язку, ні можливості забезпечувати збереження приладу обліку і пломб на ньому. План-схеми та фото розташування приладу обліку додано (а.с. 88-100). Клопотань від жодної із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, тому відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними в справі матеріалами. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи відзив відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч.1 ст.\~11\~ЦПК\~України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відносини, які виникають між споживачем електроенергії та енергопостачальником регулюються\~Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, і є обов`язковими для виконання кожною із сторін. Судом встановлено, що 02.05.2019 року, уповноваженими особами ПрАТ «ДТЕК «Київські регіональні електромережі» при проведенні контрольного огляду електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювань та інших порушень за адресою: [ADDRESS] було виявлено пошкодження пломбу вального матеріалу, а також корпусу лічильника, а саме: «Порушення пп. 8 п. 5.5.5 та п. 8.2.4. ПРРЕЕ. 02.05.2019 року у відповідності до п. 8.2.5. ПРРЕЕ в присутності відповідача складено акт про порушення №К035815 (а.с.46-47), який від підпису відмовився, що було підтверджено двома не заінтересованими свідками (а.с.47). Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікованого споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила працівників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Відповідач був запрошений на комісію з розгляду акту на 21.05.2019 року, що також не заперечується відповідачем (а.с.68). Як вбачається із Протоколу № 066 від 21.05.2021 року на засіданні комісії по розгляду Акту про порушення К 035815 від 02.05.2019 року на якому був присутній [PERSON] було прийнято рішення, щодо направлення лічильника електричної енергії разом з наявними на ньому пломбами (упакований в сейф-пакет) на експертне дослідження, з яким Відповідач не погодився (а.с.49). Відповідач не погодився ні з рішенням комісії ні з виявленим порушенням та зазначив, що акт було складено без його участі та з невідомими свідками (а.с.49). Як вбачається із висновку експертного дослідження за результатами проведення трасологічного та електротехнічного дослідженні Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз Черкаського відділення №1752/19-23/2474/19-25, що на корпусі наданого лічильника НІК 2301 АН2 №0539719, 2011 року випуску, наявні наступні механічні пошкодження: кожух вільно відокремлюється від цокольної частини корпусу по нерівним лініям відколювання від його фрагментів, що залишились на цокольній частині і утримуються там речовиною білуватого кольору (кристалічної структури); на верхній стійці цоколя під гвинт наявні тріщини на її горизонтальній поверхні у внутрішній площинні лічильника та в дні цоколя у місці встановлення зазначеної стійки. Встановленні цими дослідженнями механічні пошкодження надавали можливість знімати кожух та отримати доступ до внутрішніх елементів лічильника за умовами відокремлення кришки затискачів, демонтажа пломб та викручування гвинтів кріплення кожуха. Зазначені пошкодження свідчать, про стороннє втручання в об`єкт дослідження і їх виникнення пов`язане з механічним впливом, спрямованим на зняття кожуха після відокремлення кришки затискачів та викручування гвинтів кріплення кожуха за попереднього демонтажа пломб. Також свідчить про розкриття конструкції корпусу лічильника після відокремлення кришки затискачів та викручування гвинтів кріплення кожуха за попереднього демонтажа пломб. Досліджувана пломба із позначками Держповірки, якою був опломбований кожух лічильника НІК 2301 АН2 №0539719, 2011 року випуску, піддавалася розкриттю та перепломбуванню (а.с. 50-68). Після проведення експертного дослідження [PERSON] було запрошено на засідання комісії, яке відбулося 18.08.2020 року на якому були розглянуті матеріали до Акту №К035815, договір від 09.12.2008 року № 200393857, а також висновок експертного дослідження №1752/19-23/2474/19-25 та було прийнято Протокольне рішення №156 про нарахування вартості не облікованої енергії згідно договірної потужності 10 кВт, за період з 01.11.2018 року по 02.05.2019 року за 182 дні, крім того врахувати затрати, що поніс Позивач, щодо проведення експертного дослідження (а.с. 69). [PERSON] було направлено копію протоколу №156 від 18.08.2020 року; рахунок величини вартості недооблікованої електроенергії по акту про порушення №К035815 від 02.052018 року та рахунок за проведення експертного дослідження (а.с.71). [PERSON] також було направлено повідомлення про оплату за вересень 2020 року від 29.09.2020 року по Акту порушення ПРЕЕ №К035815 від 02.05 2019 року (а.с.70). Майнова шкода у сумі 19\~719,25 грн. на момент подачі позову Відповідачем не відшкодовано. Згідно п. 5 ч. 2\~ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ч. 1\~ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Згідно до п. 2 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», До житлово-комунальних послуг належать послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п. 3 ч. 3\~ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 4 ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з положеннями статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушення в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування електричною енергією. Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), якими урегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (пункт 1.1.1) Відповідно до пункту 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. У пункті 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного\~главою 8.4\~цього розділу. Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно з\~п.\~8.4.11\~ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 1 - 5\~пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W\~доб, кВт·год) розраховується за формулою 5. Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ, кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Відповідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ, кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділені упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача, рахунок вважається отриманим споживачем на 5-ий робочий день). Статтею 12 ЦПК України\~встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в\~ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засідання встановлено, що споживач змін до договору не вносив, про зміну адреси позивача не повідомляв. Згідно з п.п.11 п.5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Оскільки відповідачем\~порушено правила\~користування електричною\~енергією,\~у зв`язку\~з чим\~було складено\~Акт про\~порушення №\~К 035815\~від 02.05.2019\~року,\~що підтверджується\~експертизою,\~відповідач із\~позовом до\~суду про\~визнання незаконним\~та скасування\~рішення комісії\~ПАТ «ДТЕК\~Київські регіональні\~електромережі» згідно\~з Протоколом\~№156\~від 18.08.2020\~року не\~звертався,\~він є\~дійсним,\~із клопотанням\~про проведення\~експертизи також\~до суду\~не звертався,\~тому враховуючи\~викладене,\~суд дійшов\~висновку,\~що факт\~порушення Правил\~роздрібного ринку\~електричної енергії\~знайшов своє\~підтвердження при\~розгляді справи,\~а тому\~позовні вимоги\~в частині\~стягнення вартості\~не облікової\~електричної енергії\~в розмірі\~19\~719\~грн.\~25\~коп.,\~а також\~витрати за\~проведення \~трасологічної та\~електротехнічної експертизи, які вимушено було понесено позивачем в зв`язку з підтвердженням факту порушення ПРРЕЕ у розмірі 10362 грн є цілком обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню. Стосовно вимог позивача в частині стягнення з відповідача інфляційних збитків та 3% річних, то суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, споживачу було направлено рахунок на оплату\~02.10.2020 року. На суму боргу, з 16.11.2020 року по 15.10.2021 року позивачем було розраховано за прострочення невиконання оплати за не обліковану електричну енергії згідно прострочення виконання зобов`язання інфляційних збитків\~1\~674,41 грн та 3% річних\~541,13 грн. Виходячи з системного аналізу законодавства, обов`язок боржника сплатити кредитору суму боргу з нарахуванням процентів річних та відшкодувати кредитору спричинені інфляцією збитки випливає з вимог\~ст. 625 ЦК України. Зокрема, частиною другою\~ст. 625 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. При цьому застосування положень частини другої названої статті не передбачає наявність вини боржника, оскільки згідно частини першої цієї ж статті боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Слід зазначити, що виходячи з положень\~ст. 625 ЦК України, право кредитора на стягнення 3% річних та інфляційних втрат не залежить від моменту пред`явлення вимоги про таке стягнення (до моменту погашення боргу або після цього). При цьому визначальним є наявність факту порушення боржником строків виконання грошового зобов`язання. Таким чином, право кредитора на стягнення 3% річних може бути реалізовано у будь-який момент при наявності вищезазначених вимог, передбачених законодавством. У постановах Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 910/22034/15 та Верховного Суду від 26.04.2018 р. у справі № 910/10156/17 зроблено висновок, що\~стаття 625 ЦК\~поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення. Тому, суд погоджується з наданим з боку позивача розрахунком індексу інфляції та 3% річних та вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню інфляційні збитки в розмірі 1\~674,41 грн та 3% річних\~541,13 грн. Згідно із вимогами ст. 141 ЦПК України, судові витрати, які поніс позивач при зверненні до суду, підлягають стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved