Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , в обґрунтування якого зазначив наступне. Відокремлений підрозділ ВО ОКП «Донецьктеплокомуненерго» «Торецьктепломережа» є структурним підрозділом обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуенерго», основною діяльністю якого є виробництво теплової енергії та надання її споживачам. Здійснюючи свою\~ діяльність,\~ ВО ОКП \~«Донецьктеплокомуненерго» «Торецьктепломережа»\~в опалювальний\~період 2019-2021\~року надавало\~теплову енергію\~у квартиру,\~яка знаходиться\~за адресою: [ADDRESS] .\~Факт надання послуги теплопостачання відповідачам є акти включення та відключення опалення будинку [ADDRESS] , за опалювальний період 2019-2021 р. На період надання зазначених послуг за опалювальний період 2019-2021 р., зареєстрованими повнолітніми особами у вказаній квартирі були [PERSON] , [PERSON] . У зв`язку з неналежним виконанням обов`язку по сплаті спожитих послуг з теплопостачання, за період з 2019 -2021 року, станом на 01 грудня 2021 року заборгованість відповідачів складає 8439,73 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь. Окрім того, позивач просив стягнути інфляційні збитки в сумі 986,17 грн., 3% річних в сумі 485,36 грн., абонентська плата 33,72 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, просив розглянути справу у його відсутності, заявлені вимоги підтримує повністю, наполягає на їх задоволенні, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечує. Повідомлені про місце, дату та час судового розгляду відповідачі, в судове засідання не з`явились з невідомих причин, заяву про причини неявки або про розгляд справи у їх відсутності суду не надали.\~ \~ Приймаючи до уваги, що представник позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, тому суд розглядав справу на підставі ст.ст. 208-283 ЦПК України, заочно, у зв`язку з чим постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянув позовну заяву та додані до неї матеріали, повно та всебічно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, і, об`єктивно оцінивши докази, дійшов наступного висновку. З матеріалів справи встановлено, що за адресою [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] , за що остання та інші члени її сім`ї, як користувачі послуг теплопостачання, зобов`язані вносити плату згідно встановлених тарифів. Доказами надання послуг з теплопостачання до квартири відповідачів є акти включення та відключення опалення в будинку [ADDRESS] за опалювальний період 2019 - 2021р. Тобто, між сторонами фактично уклались договірні відносини з надання послуг для якого законом не встановлено обов`язкову письмову форму, оскільки, відповідачі користуються житлово-комунальними послуги та від їх отримання не відмовлялися. Судом встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом, згідно наданого позивачем розрахунку, заборгованість відповідачів перед позивачем період з 2019 -2021 року складає 8439,73 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь. Окрім того, позивач просив стягнути інфляційні збитки в сумі 986,17 грн., 3% річних в сумі 485,36 грн., абонентська плата 33,72 грн. За змістом ч. 1 ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 3 ст.3 ЦПК України\~провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 5 ст.12\~ЦПК\~України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Згідно п. 1 ст. 9 Закону України \~«Про житлово-комунальні послуги», споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг. Статтею 7 Закону України \~«Про житлово-комунальні послуги» передбачено обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами встановленими відповідно до законодавства. Відповідно до\~ст. 19 ЗУ «Про теплопостачання»\~споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Відповідно до ст.68 Житлового кодексу України\~наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні\~послуги. Відповідно до\~ст. 322 Цивільного кодексу України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, передбачено, що розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено іншого строку. На підставі\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 525 Цивільного кодексу\~визначено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги. Як передбачено\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Таким чином, між позивачем та відповідачами виникли відносини, що породжують цивільні права та обов`язки, оскільки позивач надає послуги з постачання теплової енергії, а відповідачі ними користуються. Згідно наданої роздруківки по особовому рахунку № [NUMBER] , окрім послуг з постачання теплової енергії, нараховано плату за абонентське обслуговування у розмірі 33,72 грн. Відповідно до п. 11 ч. 1\~ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»\~плата за абонентське обслуговування - платіж, який споживач сплачує виконавцю комунальної послуги\~за індивідуальним договором про надання комунальних послуг у багатоквартирному будинку\~(крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії) для відшкодування витрат виконавця, пов`язаних з укладенням договору про надання комунальної послуги, здійсненням розподілу обсягу спожитих послуг між споживачами та стягненням плати за спожиті комунальні послуги, а у випадках, визначених цим Законом, також і витрати на обслуговування приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку. Розмір плати за абонентське обслуговування встановлено відповідно до вимог Постанови кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 808 «Про встановлення граничного розміру плати за абонентське обслуговування у розрахунку на одного абонента для послуг з постачання теплової енергії, що надаються позивачем споживачам багатоквартирних будинків за індивідуальними договорами. Нарахування здійснюється щомісяця протягом року у фіксованому розмірі. Згідно калькуляції плати за абонентське обслуговування у розрахунку на одного абонента та розрахунку заборгованості плати за абонентське обслуговування за період з жовтня 2020 по жовтень 2021 розмір заборгованості складає 33,72 грн. Таким чином, суд вважає, що в судовому засідання знайшов своє підтвердження факт порушення відповідачами зобов`язань по оплаті за послуги теплопостачання та оплаті за абонентське обслуговування, що надаються позивачем. Відповідно до ч.1\~ст. 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Частиною другою\~статті 625 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до розрахунку, який надав позивач сума 3% річних, які належить сплатити відповідачу на користь позивача складає 485,36 грн., сума інфляційних збитків складає 986,17 грн. Разом з тим,\~ст. 64 Конституції України\~передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень. Згідно зі\~ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності. 24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України "Про правовий режим воєнного стану",\~Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб.\~Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022\~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.\~Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022\~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.\~Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022\~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Постановою КМУ № 206 від 05.03.2022 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», визначено, що в умовах воєнного стану, введеного\~Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64\~Про введення воєнного стану в Україні, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Вказана постанова набрала чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року. Позивач звернувся до суду з заявою про стягнення заборгованості, в якій окрім основної суми заборгованості за оплату послуг з постачання теплової енергії, просить суд стягнути 3 % річних та суму інфляційних нарахувань. Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що вимоги в частині стягнення 3% річних та сум інфляції в умовах воєнного стану в Україні, задоволенню не підлягають. У ст.541 ЦК України\~визначено поняття солідарного зобов`язання. Солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Відповідно до вимог ст.543 ЦК України\~у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і будь кого з них окремо. На підставі викладеного, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню шляхом солідарного стягнення з відповідачів заборгованості. За правилами ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи задоволення позову, судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача в сумі 1934,12 грн. в рівних частинах з кожного, тобто по 967,06 грн.

Outcome: partial