Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-31 00:00:00

У вересні 2021 року заступник керівника Летичівської окружної прокуратури Хмельницької області Гриньків В. в інтересах держави звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, шкоду в сумі 25636,00 грн завдану рибним запасам держави внаслідок кримінального правопорушення, які перерахувати одержувачу коштів - Віньковецькій селищній раді (код ЄДРПОУ 37971775, р/р UA828999980314060535000022753, банк отримувача УДКСУ в Хмельницькій області). В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що даний позов заявляється ним у зв`язку з порушенням інтересів держави, оскільки [PERSON] спричинено шкоду рибному господарству України у розмірі 25636 гривень, що підтверджено вироком Віньковецького районного суду Хмельницької області від 28.04.2021 року, яким відповідача визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Судове рішення набрало законної сили. Згідно «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затверджених Постановою КМУ № 1209 від 21.11.2011 року, посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області проведено розрахунок шкоди нанесеної навколишньому природному середовищу незаконними діями, які склали 25636 грн. Розмір збитків відповідачем не спростовано та не відшкодовано. Також прокурор зазначив, що Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області заходи щодо відшкодування шкоди в сумі 25636 грн не вживалися. Отже підставою для представництва прокурором є порушення інтересів держави, а саме невжиття органами, уповноваженими здійснювати функції держави у відповідних правовідносинах - позивачами у справі, заходів до відшкодування збитків, спричинених протиправними діями громадян у сфері охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та недотримання зазначених коштів місцевим бюджетом, що відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», є підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді. У зв`язку з грубим порушенням відповідачем вимог законодавства пре охорону навколишнього природного середовища, що призвело до заподіяння матеріальної шкоди державі, порушено права та інтереси держави. Ухвалою від 05.10.2021 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 22.12.2021 року за клопотанням прокурора залучено до участі як заінтересовану особу -- Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, з виключенням з числа заінтересованих осіб Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області. Ухвалою суду від 18.01.2022 року у справі закінчене підготовче провадження, справа призначена до розгляду по суті. У судовому засіданні прокурор Лісовий О.І. підтримав позовні вимоги у повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві, та просив задовольнити. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, начальник управління А.Полудняк подав до суду письмову заяву, в якій справу просив розглянути за відсутності представника управління, та підтримав заявлені вимоги. Представник Віньковецької селищної ради Хмельницької області у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав,вважаючи,що шкода заподіяна його діями усунута в добровільному порядку, оскільки виловлена риба була в живому вигляді випущена у ставок, тому стягненню не підлягає. Заслухавши прокурора, відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено, що вироком Віньковецького районного суду Хмельницької області від 28.04.2021 року [PERSON] визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень, з конфіскацією знаряддя вчинення кримінального правопорушення. Зокрема, [PERSON] визнаний винним у тому, що 19 квітня 2021 року близько 22:00 год., маючи на меті незаконно добути рибу у ставку урочища «Маяк» поблизу смт. Віньківці, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлену Наказом Державного агентства рибного господарства від 22.03.2021 року № 20-од «Про встановлення термінів весняно - літньої заборони на лов риби, інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2021 році» та оприлюднену в засобах масової інформації, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, діючи приховано, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів, передбаченого наказом Державного комітету рибного господарства № 33 від 18.03.1999 року, в порушення вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та положень ст. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, відповідно до яких «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйливих речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм», діставшись на своєму гумовому човні марки «ВАRК» на плесо ставка в урочищі «Маяк» поблизу смт. Віньківці в Хмельницькому (Віньковецькому) районі Хмельницької області розмістив у воду заборонені сіткоснастеві знаряддя лову - шістнадцять риболовецьких сіток, а саме: 8 риболовецьких сіток довжиною 80 м висотою 1,1 м розмір вічка 60x60 мм, 3 риболовецькі сітки довжиною 80 м висотою 1,1 м розмір вічка 50x50 мм, 5 риболовецьких сіток довжиною 80 м висотою 1,1 м розмір вічка 80x80 мм. В подальшому, 20 квітня 2021 року, близько 01:00 год. [PERSON] , маючи на меті зібрати рибу, яка потрапила в тенета виставлених ним риболовецьких сіток, за допомогою свого гумового човна марки «ВАRК», дістався до місця попередньо розміщених ним сіток у водоймі, де здійснив незаконний вилов риби різного виду вагою 245 кг 600 г, вартістю згідно з розрахунком до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»: сазан (короп) - 34 шт. по 306 грн кожен, на суму 10404 грн, судак звичайний - 2 шт. вартістю 510 грн кожен, на суму 1020 грн, карась сріблястий - 401 шт. по 17 грн кожен, на суму 6817 грн, лящ - 36 шт. по 170 грн кожен, на суму 6120 грн, сом - 3 шт. по 425 грн кожен, на суму 1275 грн, всього на загальну суму 25636 грн, чим заподіяв істотної шкоди рибному господарству України, на що вказує вартість предмета незаконного вилову, кількість добутого, вилов риби в період нересту та цінність породи. 29.05.2021 року вирок набрав законної сили. Цивільний позов у кримінальному провадженні заявлено не було. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В силу ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Частиною 7 статті 128 КПК України визначено, що особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. У Законі України «Про тваринний світ» передбачено, що: об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3); громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10); відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63). Статтею першою Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що добування (вилов) - це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Постановою КМ України від 21 листопада 2011 року № 1209 затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів. Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для обґрунтованого висновку про те, що вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування - добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, статтею 1166 ЦК України встановлено презумпцію вини заподіювача шкоди, яка полягає у тому, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. На позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Пленум Верховного Суду України в п. 2 Постанови № 6 від 27 березня 1992 року (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначає, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає до відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи, а коли це було наслідком джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Враховуючи наведені обставини, надавши оцінку зібраним доказам, а також виходячи із змісту ч. 6 ст. 82 ЦПК України, суд вважає доведеним обставину щодо вчинення відповідачем неправомірного діяння, а саме незаконний вилов риби та спричинення тим самим майнової шкоди рибному господарству України у розмірі 25636 гривень, та винність його дій. Отже беручи до уваги те, що презумпція вини, передбачена ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, відповідачем у ході розгляду даної справи не спростована, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову. В силу вимог статті 141 ЦПК України із відповідача на користь Держави слід стягнути 992,40 грн судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved