Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-11 00:00:00

[PERSON] \~ звернулася\~з позовом\~до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи власні вимоги тим, що [INFO] помер\~ [PERSON] .\~Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилась спадщина\~на належне\~йому майно,\~а саме\~на земельну\~ділянку,\~розташовану на\~території Лука-Мелешківської\~сільської ради\~Вінницького району\~Вінницької області,\~площею 2,2022\~га,\~«для ведення\~особистого селянського\~господарства»,\~кадастровий номер\~ 0520682800:01:005:0060.\~У встановлений\~законом 6-місячний\~строк до\~Вінницької районної\~державної нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини\~звернулась дружина\~померлого [PERSON] ,\~внаслідок чого\~була заведена\~спадкова справа\~до майна\~померлого.\~ Слід\~зазначити,\~що понад\~п`ятнадцять років\~включно по\~теперішній час\~позивач користується\~земельною ділянкою\~(обробляє\~її,\~вирощує ягідно-плодові\~культури на\~земельній ділянці,\~облаштувала садок).\~Договір оренди\~земельної ділянки\~укладався у\~простій письмовій\~формі,\~однак державну\~реєстрацію права\~користування (оренди)\~проведено не\~було.\~Жодних претензій\~або вимог\~щодо звільнення\~земельної ділянки\~із користування\~до позивача\~не надходило\~та це\~влаштовувало як\~спадкодавця так\~і позивача.\~Дізнавшись,\~що дружина\~померлого оформлює\~спадкові права\~у нотаріальній\~конторі,\~позивач підготувала\~договір оренди\~земельної ділянки\~з метою\~його укладення\~із спадкоємицею\~(відповідачкою)\~та подальшої\~ державної\~реєстрації права\~користування земельною\~ділянкою у\~встановленому законодавством\~порядку.\~Однак,\~перебуваючи у\~Лука-Мелешківській\~сільській раді\~з особистих\~питань в\~серпні 2021 року позивач дізналась, що [PERSON] вчинив заповіт, згідно якого вищевказану земельну ділянку заповів позивачці. 26.08.2021 року позивач отримала дублікат заповіту від 17.08.2005 року, згідно якого [PERSON] земельну ділянку площею 2,2022 га, посвідчену державним актом на право власності на землю ЯА №506234 від 13 липня 2005 року, кадастровий номер 0520682800010050060, яка знаходиться на території Лука-Мелешківської сільської ради заповідає [PERSON] . Після чого, позивачка звернулась до Вінницької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . 19.10.2021 року державним нотаріусом Вінницької районної державної нотаріальної контори винесено Постанову №1689/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивач протягом шести місяців не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а також не надала належних доказів фактичного прийняття спадщини в зв`язку із чим вважається такою, що не прийняла спадщину. З огляду на вищевикладене позивач \~звернулась з\~даним позовом\~до суду,\~яким просить\~визначити додатковий строк для прийняття спадщини. В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] адвокат Лавренчук А.С. позов підтримав в повному обсязі та просить його вимоги задовольнити, змін та доповнень не має. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, суду показала, що її померлий чоловік не міг такого зробити та вчинити заповіт на ім`я [PERSON] та вказує що заповіт ніхто не підписував. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку сторін, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Вінницьким районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області повторно. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме на земельну ділянку, розташовану на території Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, площею 2,2022 га, «для ведення особистого селянського господарства», кадастровий номер 0520682800:01:005:0060. 26.08.2021 року позивач [PERSON] отримала дублікат заповіту від 17.08.2005 року, згідно якого [PERSON] земельну ділянку площею 2,2022 га, посвідчену державним актом на право власності на землю ЯА №506234 від 13 липня 2005 року, кадастровий номер 0520682800010050060, яка знаходиться на території Лука-Мелешківської сільської ради заповідає [PERSON] . 19.10.2021 року державним нотаріусом Вінницької районної державної нотаріальної контори винесено Постанову №1689/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки [PERSON] протягом шести місяців не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а також не надала належних доказів фактичного прийняття спадщини в зв`язку із чим вважається такою, що не прийняла спадщину. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] за заповітом чи за законом немає. За змістом ст.13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідно до ч. 1 ст.1269, ч. 1 ст.1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 4 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-497цс17. У пункті 24постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновок щодо застосування відповідних норм права, викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від14 листопада 2018 року у справі № 636/2510/17. Крім того, суд враховує ст.\~17\~Закону України\~від 23\~лютого 2006\~року №\~3477-IV\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права. Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Суд вважає, що пропуск строку позивачем для прийняття спадщини, яке складається із нерухомого майна, на яке інші особи, окрім позивача, не претендують, пов`язане із правом володіти і користуватися майном, а тому є перешкодою для позивача у користуванні власністю, що входить до складу спадщини, що в свою чергу є порушенням ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. З урахуванням обставин справи та наданих позивачем доказів, враховуючи практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті\~ [PERSON] \~померлого [INFO] поважними, оскільки про існування заповіту на її ім`я вона дізналася в серпні 2021 року, а тому\~ [PERSON] \~необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 1 (один) місяць, для подання заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що на теперішній час дійсно існують перешкоди для оформлення позивачкою спадкових прав у нотаріальному порядку і за таких обставин визнання права власності на майно в порядку спадкування є компетенцією суду. На підставі викладеного та

Outcome: approved