Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-24 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. В липні 2021 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з даним позовом, який обґрунтували тим, що приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. було відкрите виконавче провадження №55229314 з примусового виконання виконавчих листів, виданих Дарницьким районним судом м. Києва, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] грошових коштів. В ході даного виконавчого провадження були організовані прилюдні торги з продажу Ѕ частини квартири [ADDRESS] . Електронні торги проводились тричі: 14 серпня 2018 року, 06 вересня 2018 року та 01 жовтня 2018 року та жодного разу не відбулися у зв`язку з відсутністю зареєстрованих покупців. 28 листопада 2018 року приватним виконавцем винесено постанову про передачу Ѕ частини квартири стягувачу в рахунок погашення боргу. На підставі акта про передачу майна стягувачу приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. видано свідоцтво про право власності на Ѕ частину квартири та здійснено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень номер: 4433211 від 29 листопада 2018 року державну реєстрацію права власності на цей вказаний об`єкт нерухомого майна. Позивачі вважають, що прилюдні торги від 14 серпня 2018 року, від 06 вересня 2018 року та від 01 жовтня 2018 року з реалізації Ѕ частини квартири [ADDRESS] підлягають визнанню недійсними у зв`язку з тим, що об`єкт нерухомого майна був виставлений на продаж без проведення огляду та опису; суб`єктом оціночної діяльності було проведено оцінку Ѕ частини квартири з порушенням вимог чинного законодавства, а саме, без здійснення особистого огляду квартири; приватним виконавцем продано майно боржника, яким він володів спільно з іншими особами без виділення частки цього майна в натурі та не запропоновано [PERSON] придбати частку квартири [PERSON] , чим порушено вимоги ст.366 ЦК України; проведення торгів та відчуження Ѕ частини квартири відбулося під час дії ухвали суду про арешт майна та заборону вчиняти дії по її відчуженню; організатором торгів було вказано неповну та недостовірну інформацію про лот, а саме: були відсутні характеристики квартири, її опис, наявність дефектів, фотографічне зображення, відомості про співвласника майна, порядок ознайомлення з майном, адреса зберігача, час ознайомлення у зв`язку з чим потенційні учасники торгів не володіли та не могли володіти достовірною інформацією щодо об`єкта торгів; процедура підготовки торгів була проведена приватним виконавцем з порушенням норм Закону України «Про виконавче провадження», що призвело до придбання [PERSON] об`єкта за мінімальною ціною. У зв`язку з цим, позивачі просили визнати недійсними прилюдні торги від 14 серпня 2018 року, від 06 вересня 2018 року та від 01 жовтня 2018 року, проведені ДП «Сетам», з реалізації Ѕ частини квартири [ADDRESS] , а також визнати недійсним та скасувати акт про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу від 28 листопада 2018 року; визнати недійсним свідоцтво від 29 листопада 2018 року про придбання з прилюдних торгів Ѕ частини квартири [ADDRESS] , посвідчене приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. та скасувати запис про державну реєстрацію права власності [PERSON] в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на вказану Ѕ частину квартири. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 вересня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання (т.1 а.с.41-42). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (т.2 а.с.7). ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] підтримав пред`явлений позов та наполягав на його задоволенні. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] надала до суду відзив на позовну заяву, яким просила відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] та [PERSON] у повному обсязі (т.1 а.с.65-80). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Жаботинський І.В. у судове засідання не з`явився. Натомість просив суд розглянути цивільну справу за його відсутності (т.1 а.с.239-240). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. направила до суду заяву, якою просила розглянути справу за її відсутності. Крім цього, вказала, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] не визнає (т.1 а.с.47). IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 22 листопада 2017 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.І. було відкрито виконавче провадження №55225986 з примусового виконання виконавчого листа №753/6449/17, виданого 08 листопада 2017 року Дарницьким районним судом м. Києва, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] грошових коштів у розмірі 72651,43 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 1890651 гривень 75 копійок в рахунок стягнення заборгованості за договором позики від 10 жовтня 2016 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] (т.1 а.с.93-94). В той самий день приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. була винесена постанова про об`єднання виконавчих проваджень у зведене виконавче провадження, згідно з якою виконавче провадження за №55225986 та №55225998 були об`єднані у зведене виконавче провадження за №55229314 (т.1 а.с.95-96). 22 листопада 2017 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , в межах суми звернення стягнення, з урахуванням винагороди приватного виконавця, у розмірі 2083268 гривень 31 копійки (т.1 а.с.97-98). 19 квітня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. був накладений арешт на Ѕ частину квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] (т.1 а.с.118-119), а також здійснено опис та накладено арешт на Ѕ частину квартири [ADDRESS] (т.1 а.с.123-125). На виконання постанови приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. від 09 липня 2018 року (т.1 а.с.126-127) суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «РМ Консалтинг» був складений звіт з визначення вартості Ѕ частини квартири. Згідно протоколів електронних торгів №351615, №356168 та №359939 відповідно від 14 серпня 2018 року, від 06 вересня 2018 року та від 01 жовтня 2018 року прилюдні торги з реалізації Ѕ частини квартири не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів (т.1 а.с.171,173,175). На підставі постанови про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 28 листопада 2018 року (т.1 а.с.178-180) та акту про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 28 листопада 2018 року (т.1 а.с.19) нереалізоване майно було передано [PERSON] в рахунок погашення боргу у розмірі суми боргу 218219 гривень 40 копійок. Вказаний акт про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу став підставою для видачі приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. свідоцтва від 29 листопада 2018 року, зареєстрованого в реєстрі за №575, яке посвідчує право власності [PERSON] на Ѕ частину квартири [ADDRESS] (т.1 а.с.20). В подальшому приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. здійснила державну реєстрацію права власності [PERSON] на вказане нерухоме майно, згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 44313211 від 29 листопада 2018 року (т.1 а.с.21). Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються положеннями Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження», а також Законом України «Про нотаріат». V. Норми права та стала судова практики, якими суд керується при вирішенні спору. а. норми матеріального права. Згідно ч.1 ст.15 та ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 05 червня 2018 року у справі №910/856/17, а також у постанові від 21 березня 2018 року у справі №725/3212/16-ц правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. Відповідно до ч.1 ст.215\~ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно з ч.1 ст.203\~ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. У відповідності\~до ч.1\~та ч.2\~ст.56\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» арешт\~майна (коштів)\~боржника застосовується\~для забезпечення\~реального виконання\~рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Згідно з положенням ч.ч.1-3 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості\~майна боржника\~здійснюється за\~взаємною згодою\~сторонами виконавчого\~провадження. У\~разі якщо\~сторони виконавчого\~провадження,\~а також\~заставодержатель у\~10-денний\~строк з\~дня винесення\~виконавцем постанови\~про арешт\~майна боржника\~не досягли\~згоди щодо\~вартості майна\~та письмово\~не повідомили\~виконавця про\~визначену ними\~вартість майна,\~виконавець самостійно\~визначає вартість\~майна боржника. Звіт\~про оцінку\~майна має\~бути складений\~не раніше\~дати винесення\~постанови про\~арешт такого\~майна. У\~разі якщо\~сторони виконавчого\~провадження не\~дійшли згоди\~щодо визначення\~вартості майна,\~визначення вартості\~майна боржника\~здійснюється виконавцем\~за ринковими\~цінами,\~що діють\~на день\~визначення вартості\~майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. За змістом ч.5 цієї ж норми Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. У відповідності до ч.9 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно. За змістом\~п.4\~ч.1\~ст.27\~Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяження» державна\~реєстрація права\~власності та\~інших речових\~прав проводиться,\~зокрема на\~підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів. Згідно з п.6 ч.1 ст.34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії, в тому числі , видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися. б. норми процесуального права. За правилами ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З доводів позивачів приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Жаботинський І.В. вчинив дії щодо відчуження Ѕ частини квартири шляхом проведення публічних торгів без проведення огляду та опису квартири. Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Жаботинського І.В від 07 червня 2018 року була винесена про опис та арешт нерухомого майна боржника, якою накладено арешт на Ѕ частину квартири, яка належить на праві власності [PERSON] . Зі змісту даної постанови вбачається, що доступу до квартири приватному виконавцю в присутності представника стягувача [PERSON] , а також двох понятих [PERSON] та [PERSON] , не було надано (т.1 а.с.123-125). В постанові про опис та арешт майна від 07 червня 2018 року містяться всі обов`язкові реквізити, визначені п.10 розділом VIII «Порядок звернення стягнення на майно боржника» Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №512/5 від 02 квітня 2012 року. Встановлено, що приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Жаботинський І.В. у встановленому порядку повідомляв [PERSON] та [PERSON] про необхідність надання суб`єкту оціночної діяльності доступу до квартири [ADDRESS] шляхом направлення повідомлення про проведення оцінки майна поштою, а також направлення повідомлень за номерами мобільних телефонів (т.1 а.с.128-133,144-145,146-147). Незважаючи на це, приватний виконавець та суб`єкт оціночної діяльності не були допущені до квартири, що підтверджується актами, складеними приватним виконавцем від 09 липня 2018 року та від 10 липня 2018 року (т.1 а.с.142,143) Посилання позивачів на постанову ВГСУ від 15 лютого 2017 року у справі №907/797/13 суд вважає необґрунтованим та нерелевантним по відношенню до спірних правовідносин. Зважаючи на те, що не проведення суб`єктом оціночної діяльності огляду об`єкта оцінки дає підстави для визнання незаконними дій державного виконавця по проведенню оцінки майна та визнання протиправною оцінки майна відповідно до звіту про незалежну оцінку майна. В той час як в даному випадку позивачі не оскаржують дії приватного виконавця, а ставлять вимогу про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. Крім цього, [PERSON] звертався до суду з приводу оскарження дій приватного виконавця щодо призначення суб`єкта оціночної діяльності в межах зведеного виконавчого провадження №55229314, проте ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2018 року скаргу [PERSON] на дії приватного виконавця було залишено без розгляду (т.1 а.с.134-135,137-138). Суд погоджується з доводами відповідача стосовно того, що при зверненні стягнення на частку боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, в ході примусового виконання рішення, що набрало законної сили, підлягають застосуванню норми Закону України «Про виконавче провадження», а не положення ст.73 СК України та ст.ст.366,371 ЦК України. Частка [PERSON] у розмірі Ѕ частини спірної квартири була визначена згідно ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2018 року на підставі подання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Жаботинського І.В. (т.1 а.с.99-102). Правомірність дій приватного виконавця шляхом звернення стягнення на Ѕ частку квартири без виділу частки в натурі було підтверджено постановою Апеляційного суду м. Києва від 17 квітня 2018 року, якою ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2018 року залишено без змін, а також ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року, яка також залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року (т.1 а.с.103-113,114-117,183-187,188-192). З цих підстав суд вважає необґрунтованим твердження [PERSON] щодо порушення її прав як співвласника спірної квартири на придбання частки, належної боржнику. В ході розгляду цивільної справи не знайшли свого підтвердження доводи позивачів з приводу проведення торгів та відчуження Ѕ частини квартири під час дії ухвали суду про арешт майна та заборону вчиняти дії по його відчуженню. Дійсно, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2018 року в межах цивільної справи №359/6969/18 були вжиті заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту та заборони вчиняти будь-які дії з відчуження квартири [ADDRESS] . Водночас, з протоколу проведення електронних торгів №351615 в (т.1 а.с.171) вбачається, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Жаботинським І.В. було передано на реалізацію Ѕ частину квартири 14 серпня 2018 року, тобто до постановлення ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2018 року. Крім цього, в подальшому, а саме 27 листопада 2018 року Київським апеляційним судом за наслідками розгляду апеляційної скарги [PERSON] на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2018 року було скасовано дану ухвалу про забезпечення позову (т.1 а.с.198-203). Вищевказаним діям приватного виконавця щодо відчуження Ѕ частини квартири під час дії ухвали суду про забезпечення позову вже було надано юридичної оцінки, зокрема в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року, яка залишена в силі постановою Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року та постановою Верховного Суду від 03 вересня 2020 року (т.1 а.с.183-187,188-194,195-197). З копій електронних оголошень, розміщених на офіційному веб-порталі ДП «Сетам» (т.1 а.с.148-169) вбачається, що вони містили опис і характеристику квартири, опис кімнат і їх кількість, площу, а також фотоілюстрації. Вказаний в оголошеннях опис квартири та характеристики приміщень у повній мірі відповідають технічному паспорту квартири (т.1 а.с.22-23). Відомості про зберігача та його контакти також були відображені у оголошенні, що спростовує твердження позивачів про відсутність можливості у потенційних покупців отримати більш повну інформацію про лот та не володіли дійсною інформацією про об`єкт торгів. Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення процедури підготовки та проведення прилюдних торгів з реалізації Ѕ частини квартири, зокрема щодо опису та арешту квартири, визначення суб`єкта оціночної діяльності, передачі Ѕ частини квартири на реалізацію, у зв`язку з цим позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про визнання недійсними прилюдних торгів, які відбулись 14 серпня 2018 року, 06 вересня 2018 року та 01 жовтня 2018 року, є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. Зважаючи на ту обставину, що позовні вимоги про визнання недійсним та скасування акту про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, а також скасування запису про державну реєстрацію права власності, є похідними від вимоги про визнання прилюдних торгів недійсними, у задоволенні яких позивачам відмовлено. Тому підстави для визнання недійсним та скасування акту про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу від 28 листопада 2018 року, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 29 листопада 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В., а також скасування запису про державну реєстрацію права власності відповідача на Ѕ частинку квартири [ADDRESS] ,\~також відсутні. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З квитанцій (т.1 а.с.1-4) вбачається, що при пред`явленні позову [PERSON] та [PERSON] сплатили судовий збір у розмірі по 3632 гривні кожен. Зважаючи на те, що у задоволенні пред`явленого ними позову відмовлено у повному обсязі, тому підстави для відшкодування понесених судових витрат, відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed