Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-17 00:00:00

Позивач звернулася до суду із позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про захист прав споживачів, в якому просить суд розірвати особливий договір купівлі-продажу у вигляді результатів електронних торгів з примусової реалізації транспортного засобу, стягнути з Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) сплачені на виконання недійсного правочину з примусової реалізації на електронних торгах транспортного засобу в розмірі 26469 грн. 37 коп., і стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» сплачений гарантійний внесок за участь в електронних торгах з примусової реалізації автомобіля в розмірі 1393 грн. 13 коп. В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що 02 січня 2020 року були проведені електронні торги з реалізації автомобіля марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] . Торги здійснювались в межах виконавчого провадження №54897484 з примусового виконання виконавчого листа №643/11169/15-ц Московського районного суду міста Харькова від 04.05.2016 року про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Просто-Страхування» заборгованості на відшкодування витрат. Проведення електронних торгів здійснювалось старшим державним виконавцем Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), організованих державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України. Позивач, будучі зареєстрованим як учасник торгів під № 9 та запропонувавши найвищу цінову пропозицію - 27865,50 грн., став переможцем торгів та придбав вищезазначений транспортний засіб. При цьому для участі у торгах він сплатив ДП «СЕТАМ» гарантійний внесок в розмірі 1393,13 грн., а решту суми вартості автомобіля після перемоги у торгах в розмірі 26469 грн. 37 коп. сплатив на рахунок Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Надалі, при спробі поставити вказаний автомобіль на облік Регіональній сервісний центр МВС в Запорізькій області відмовив позивачу у реєстрації зазначеного транспортного засобу, оскільки автомобіль ніколи не був зареєстрований на території України, а номерний знак [NUMBER] не належить вищезазначеному т/з. 20.09.2020 року внесено відомості до ЄРДР за №12020085050000350 від 05.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.290 КК України за фактом знищення, підробки або заміни номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу. Отже, 02 січня 2020 року продавець - Московський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) продав позивачу товар, реєстрація та експлуатація якого за законодавством України забороняється, до того ж позивач, як покупець, позбавлений фізично доступу до такого товару, оскільки він вилучений. Позивач доводить, що 02 січня 2020 року за результатами вказаних прилюдних торгів як зі сторони позивача, так і з боку відповідачів було вчинено дії для укладення договору купівлі-продажу зазначеного транспортного засобу марки Nissan, модель Maxima, і для його виконання позивачу слід було сплатити вказану суму коштів за визначеними в протоколі про проведення електронних торгів реквізитами (що і зроблено позивачем), а державному виконавцю - передати позивачу придбаний товар. Адже, придбавши зазначений транспортний засіб марки Nissan, модель Maxima, позивач фактично уклав договір купівлі-продажу рухомого майна, однією із сторін (продавцем) якого був Московський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), від імені якого на договірних засадах технічні функції продавця виконувало ДП «СЕТАМ», і на такий договір поширюються норми цивільного законодавства, які регламентують положення щодо купівлі-продажу. Ухвалою суду від 30.11.2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 31.08.2021 року підготовче провадження закрито, розгляд справи призначено по суті. На підставі розпорядження керівника апарату Комунарського районного суду м.Запоріжжя, у зв`язку із закінченням строку повноважень судді Круглікової А.В., 05.10.2021 року проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями і справа надійшла в провадження судді Тучкова С.С. 18.10.2021 року справу прийнято до свого провадження суддею Тучковим С.С. Позивач і її представник, будучи своєчасно і належним чином повідомленими судом про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява щодо слухання справи за відсутності сторони позивача, на задоволенні позовних вимог наполягала. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, надав відзив на позовну заяву, в якому просив слухати справу за неявки представника відповідача. У наданому до суду відзиві просив суд відмовити у задоволенні позивних вимог у повному обсязі. В обґрунтування зазначив, що ДП «СЕТАМ» проводило реалізацію транспортного засобу у відповідності до норм діючого законодавства. Після торгів транспортний засіб перебув у використанні позивачем. Загалом позивачем не надано суду доказів на підтвердження порушення Порядку в ході проведення електронних торгів, що вплинули на результат торгів, та що під час торгів були порушені права позивача. Представник відповідача Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у судове засідання не з`явився, надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив слухати справу за неявки представника відповідача. В обґрунтування відзиву представник відповідача зазначив, що відділ державної виконавчої служби не є належним відповідачем у даній справі. Так, на виконанні перебувало виконавче провадження №54897484, відкрите на підставі виконавчого листа №643/11169/15-ц Московського районного суду міста Харькова від 04.05.2016 року про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Просто-Страхування» заборгованості на відшкодування витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування 87293,71 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 872,94 грн., а всього стягнути 88166,65 грн. Під час проведення виконавчих дій було виявлено і затримано автомобіль марки марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] , який належить боржнику. 29.08.2019 року державним виконавцем було складено постанову про опис та арешт майна боржника. Після цього, для визначення вартості даного автомобіля, він призначив суб`єкта оціночної діяльності та передав майно на реалізацію до ДП «СЕТАМ». Переможцем торгів став позивач. Кошти, які надійшли від продажу даного автомобіля були перераховані стягувачу. Тобто, його дії в даному випадку повністю відповідали нормам Закону України «Про виконавче провадження». Спірний автомобіль було реалізовано в рамках виконавчого провадження, всі кошти отримані від реалізації майна, були перераховані стягувачу. Вважає, що суд повинен відмовити позивачу в задоволенні позову в повному обсязі. Треті особи та їх представники у судове засідання не з`явилися, про час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином. Суд, вивчивши матеріали справи і дослідивши письмові докази, дійшов таких висновків. Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Положеннями ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтями 12, 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.ст.76, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Правовідносини по реалізації арештованого майна регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), Законом України «Про виконавче провадження» (далі - Закон) та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за №1301/29431 (далі - Порядок), діючих на час проведення торгів. Відповідно до частин першої та другої статті 61 Закону (у редакції на дату проведення електронних торгів) реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Порядком реалізації арештованого майна визначено, що електронні торги - це продаж майна з допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком (п.2 розділу ІV Порядку №2831/5). Гарантійний внесок - це грошова сума, зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та яка є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів (абз.10 п.1 розділу І Порядку). Відповідно до п.4 розділу V Порядку переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Відповідно до розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються серія та номер документа, що посвідчує фізичну особу - переможця, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронних торгів) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно. Відповідно п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. У разі проведення електронних торгів у порядку, визначеному пунктом 1 розділу VIІ цього Порядку, сума винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора. Судом встановлено, що у Московському відділі державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на виконанні перебувало виконавче провадження №54897484, відкрите на підставі виконавчого листа №643/11169/15-ц Московського районного суду міста Харькова від 04.05.2016 року про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Просто-Страхування» заборгованості на відшкодування витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування 87293,71 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 872,94 грн., а всього стягнути 88166,65 грн. 29.08.2019 року державним виконавцем Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) складено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, відповідно до якої описано та накладено арешт на автотранспортний засіб марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] , який належить боржнику [PERSON] (а.с.105-119). Відповідно до протоколу № 458195 про проведення електронних торгів, який було сформовано організатором торгів ДП «Сетам» 02 січня 2020 року та акту про проведенні електронні торги від 21.01.2020 року, відбулися електронні торги по реалізації арештованого майна - легкового автомобіля марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] (реєстраційний номер лота 395977). Переможцем торгів став позивач [PERSON] , ціна продажу майна - 27862,50 грн. (а.с.15). Позивачем проведено повний розрахунок за придбане майно, а саме: 26469,37 грн. внесено на рахунок відповідача - Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), 1393,13 грн. - відповідачу ДП «Сетам», як гарантійний внесок. Вказана обставина відповідачами не оспорюється. Регіональній сервісний центр МВС в Запорізькій області відмовив позивачу у реєстрації зазначеного транспортного засобу легкового автомобіля марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] , з формулюванням: автомобіль ніколи не був зареєстрований на території України, а номерний знак [NUMBER] не належить вищезазначеному т/з (а.с.54-56). Основним нормативним актом, який регулює порядок реєстрації транспортних засобів, є Порядок державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1388 від 07 вересня 1998 року із подальшими змінами. Абзацом 2 пункту 7 цього Порядку передбачено, що експлуатація транспортних засобів, що не зареєстровані (неперереєстровані) в уповноважених органах МВС та без номерних знаків, що відповідають державним стандартам, а також ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах або знищені чи підроблені, забороняється. Судом встановлено, що позивач став власником спірного автомобіля, який було придбано на електронних торгах, на яких продавець продав товар, реєстрація та експлуатація якого за законодавством України забороняється. Аналіз правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, дає підстави для висновку, що складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 23 вересня 2014 року у справі № 3-112гс1. Відповідно до вимог ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Згідно зі статтею 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач - це фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Оскільки [PERSON] , як фізична особа виступав покупцем, а відповідачі - продавцями у договорі купівлі-продажу майна з електронних торгів, на вказані правовідносини поширюється дія Закону України «Про захист прав споживачів». Частиною другою статті 627 ЦК України визначено, що у договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. Статтею 6 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Із змісту ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів» випливає, що продавець зобов`язаний своєчасно надавати споживачеві необхідну достовірну інформацію про товар у доступній наочній формі, яка б забезпечувала можливість компетентного вибору. У п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» №5 від 12.04.1996 року роз`яснено, що у справах за позовами про захист прав споживачів, порушених внаслідок недостовірної або неповної інформації про товар (роботу, послугу) чи недобросовісної його реклами, суд має виходити з припущення, що споживач не має спеціальних знань про властивості та характеристики товарів (робіт, послуг). Відповідно до вимог ст.700 ЦК України продавець зобов`язаний надати покупцеві необхідну і достовірну інформацію про товар, що пропонується до продажу. Iнформація має відповідати вимогам закону та правилам роздрібної торгівлі щодо її змісту і способів надання. Покупець має право до укладання договору купівлі-продажу оглянути товар, вимагати проведення в його присутності перевірки властивостей товару або демонстрації користування товаром, якщо це не виключено характером товару і не суперечить правилам роздрібної торгівлі. Якщо покупцеві не надано можливості негайно одержати повну і достовірну інформацію про товар у місці його продажу, він має право вимагати відшкодування збитків, завданих необґрунтованим ухиленням від укладення договору, а якщо договір укладено,- в розумний строк відмовитися від договору, вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми і відшкодування збитків, а також моральної шкоди. Продавець, який не надав покупцеві можливості одержати повну і достовірну інформацію про товар, несе відповідальність за недоліки товару, які виникли після передання його покупцеві, якщо покупець доведе, що вони виникли у зв`язку з відсутністю у нього такої інформації. Позивача не було попереджено про невідповідність вузлів та агрегатів автомобіля, реалізованого на електронних торгах, реєстраційним документам та державному номерному знаку. Відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли надання недоступної, недостовірної, неповної або несвоєчасної інформації про продукцію та про виробника (виконавця, продавця) спричинило придбання продукції, яка не має потрібних споживачеві властивостей, споживач має право розірвати договір і вимагати відшкодування завданих йому збитків. Згідно з частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів, покупцем відповідно є переможець електронних торгів, а тому сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17. З огляду на те, що відчуження майна з прилюдних торгів за своєю правовою природою, відноситься до договорів купівлі-продажу, тому такий договір відповідно до статті 651 ЦК України може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Частиною п`ятою статті 653 ЦК України визначено, якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу (стаття 673 ЦК України). За наведених обставин суд дійшов висновку, що укладений між сторонами оспорюваний договір купівлі-продажу автомобіля марки Nissan, модель Maxima, VIN номер [NUMBER] , рік виробництва 1990, державний номер [NUMBER] , підлягає розірванню, оскільки відповідачі, як продавці, передали товар (автомобіль), який позивач не може використовувати за призначенням, а отже позбавляється того, на що він розраховував при укладенні договору, у зв`язку із чим відповідачі зобов`язані повернути позивачу кошти, сплачені за придбання товару (автомобіля) у розмірі 26469,37 грн, які внесені на рахунок відповідача - Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та 1393,13 грн. гарантійного внеску, сплаченого відповідачу ДП «СЕТАМ», як винагорода організатору торгів. Таким чином, у зв`язку із викладеним, аналізуючи зібрані у справі докази та вимоги чинного законодавства, враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню. Наведеним вище нормативним обґрунтуванням повністю спростовуються доводи відповідачів, викладені у відзивах на позовну заяву. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що при звернені до суду позивач звільнений від сплати судового збору, позовні вимоги задоволені, суд вважає за необхідне пропорційно до задоволеної частини позовних вимог стягнути з відповідачів на користь держави судовий збір, а саме - з Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) - 862,60 грн., з Державного підприємства «СЕТАМ» - 45,40 грн.

Outcome: approved