Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-11 00:00:00

Міністерство економіки України 18.06.2021 року звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом про стягнення з відповідача [PERSON] суму збитків в розмірі 58269,03 грн. та понесені судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 09.12.2019 №599-к звільнено [PERSON] з посади головного спеціаліста відділу розвитку ПЕК та добувних галузей департаменту промислової політики 21 лютого 2020 року у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису Міністерства без скорочення чисельності або штату державних службовців, пункт 1 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу». Не погоджуючись зі своїм звільненням [PERSON] звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва про вимогою визнати протиправним та скасувати наказ про звільнення, поновити на роботі. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 17.09.2020 №640/401/20 адміністративний позов [PERSON] задоволено частково: Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 09.12.2019 №599- к «Про надання відпустки та звільнення [PERSON] » в частині звільнення [PERSON] . Поновлено [PERSON] на посаді головного спеціаліста відділу розвитку ПЕК та добувних галузей департаменту промислової політики Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України з 24 лютого 2020 року. Стягнуто з Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24 лютого 2020 року по 17 вересня 2020 року у розмірі 680 043,68грн. (шістсот вісімдесят тисяч сорок три гривні, 68 копійок). Стягнуто з Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на користь [PERSON] 1000,00грн. (одна тисяча гривень) відшкодування моральної шкоди. В іншій частині позовних вимог відмовити. Відповідно до Довідки Мінекономіки від 20.05.2021 №2121-12/726, [PERSON] нараховано та виплачено на виконання рішення суду у справі №640/401/20 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 680 043,68 грн. Разом з цим, листом від 06.11.2020 №282.1-3616/20 (вх. Мінекономіки від 11.11.2020 №06/104748-20) Печерська районна філія Київського міського центру зайнятості звернулася до Мінекономіки з вимогою відшкодувати Київському міському центру зайнятості виплачені в якості допомоги по безробіттю гр. [PERSON] кошти, сума яких складає 58 269 грн. 03 коп. Як вбачається з листа відповідно до ст. 43 Закону України «Про - 12/загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» [PERSON] отримала статус безробітної в Печерській районній філії КМЦЗ з 25.02.2020. Припинено реєстрацію [PERSON] як безробітної 15.10.2020. За період з 22.03.2020 по 14.10.2020 [PERSON] було нараховано та виплачено допомогу по безробіттю у сумі 58 269 грн. 03 коп. Відповідно до платіжного доручення №4056 від 26.11.2020 Мінекономіки сплатило Київському міському центру зайнятості виплачені в якості допомоги по безробіттю гр. [PERSON] кошти, в сумі 58 269 грн. 03 коп. Тобто 11.11.2020 Мінекономіки стало відомо, що [PERSON] набула статусу безробітної, та отримувала відповідну допомогу по безробіттю. Тобто, [PERSON] отримала допомогу по безробіттю та заробітну плату за час вимушеного прогулу без урахування суми допомоги по безробіттю, що є переплатою коштів для Мінекономіки. В свою чергу, Мінекономіки зазнало збитків, оскільки за рахунок державного бюджету [PERSON] були виплачені кошти у зв`язку із поновленням на посаді , кошти у зв`язку з поновленням [PERSON] на посаді 680 043,68 грн, та кошти сплачені Київському міському центру зайнятості в якості допомоги по безробіттю гр. [PERSON] в сумі 58 269 грн. 03 коп. Відповідно до статті 25 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» фінансове і матеріально-технічне забезпечення діяльності міністерств та інших центральних органів виконавчої влади здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України, крім випадків, визначених законом. Отже, Мінекономіки є бюджетною установою, яка фінансується за рахунок коштів державного бюджету і здійснює свою діяльність на основі кошторису - основного планового фінансового документа, яким на бюджетний період встановлюються повноваження щодо отримання надходжень і розподіл бюджетних асигнувань на взяття бюджетних зобов`язань та здійснення платежів для виконання бюджетною установою своїх функцій та досягнення результатів, визначених відповідно до бюджетних призначень. Ухвалою 10 серпня 2021 року було відкрито провадження в порядку позовного (спрощеного ) провадження та призначено судове засідання. Позивач в судове засідання не з`явився, його представником подано заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідив матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав. Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 09.12.2019 №599-к звільнено [PERSON] з посади головного спеціаліста відділу розвитку ПЕК та добувних галузей департаменту промислової політики 21 лютого 2020 року у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису Міністерства без скорочення чисельності або штату державних службовців, пункт 1 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».В свою чергу, Мінекономіки зазнало збитків, оскільки за рахунок державного бюджету [PERSON] були виплачені кошти у зв`язку із поновленням на посаді , кошти у зв`язку з поновленням [PERSON] на посаді 680 043,68 грн, та кошти сплачені Київському міському центру зайнятості в якості допомоги по безробіттю гр. [PERSON] в сумі 58 269 грн. 03 коп. Необхідно зазначити, що згідно абзацу другого пункту 32 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами трудових спорів" №6 від 06.11.1992 року при присуджені оплати за час вимушеного прогулу зараховується заробіток за місцем нової роботи (одержана допомога по тимчасовій непрацездатності, вихідна допомога, середній заробіток на період працевлаштування, допомога по безробіттю), який працівник мав в цей час. У разі неврахування в оплаті за час вимушеного прогулу допомоги по безробіттю, ця сума коштів для поновленого на роботі працівника є переплатою, встановлення зазначеної обставини має істотне значення для вирішення спору. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду України від 19.01.2016 у справі № 21-3834а15. Частиною 4 статті 653 Цивільного кодексу України, передбачено, що сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини першої ст.1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно ч. 2 ст. 625 вказаної норми права, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом./Розрахунок додається до справи/. Частиною 1 статті 1214 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Таким чином, суд вважає, що належними та допустимими доказами було доведено те, що відповідач отримала допомогу по безробіттю та заробітну плату за час вимушеного прогулу буз урахування суми допомоги по безробіттю, що є переплатою коштів для позивача, а тому позовні вимоги є обґрунтованими. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 2270 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору.

Outcome: approved