Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-29 00:00:00

Позивач ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» звернувся у Придніпровський районний суд м.\~Черкаси з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу за спожиту теплову енергію. Свої вимоги обґрунтовує тим, що на ПАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» покладений обов`язок забезпечення тепловою енергією населення, організацій та підприємств всіх форм власності. Надання послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання в будинку [ADDRESS] здійснюється Відокремленим підрозділом «Черкаська ТЕЦ» ПАТ «Черкаське хімволокно». Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п.п. 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 р. № 630, п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 р. № 572, споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо). Оскільки в будинку [ADDRESS] з 03.10.2017 р. встановлений будинковий лічильник загального обліку теплопостачання, то відповідно до п. 12 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 р. № 630, у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири. У період до встановлення будинкового лічильника обліку теплопостачання в будинку [ADDRESS] нарахування за послугу здійснювалися згідно п.п. 40-49 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005р. № 630, а саме у разі відсутності будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири та з урахуванням температури повітря зовнішнього середовища. Лічильник обліку гарячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] відсутній, тому згідно п. 21 вищевказаних правил у разі відсутності у квартирі та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання на одну зареєстровану особу. Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. З власником квартири [ADDRESS] [PERSON] 13.08.2013р. було підписано Договір № 3174/3 про надання послуг з централізованого опалення та підігріву води (далі - «договір № 3174/3»). Згідно п. 31 даного договору № 3174/3 договір укладений строком на 1 рік і набирає чинності з дня його укладення. Договір вважається щороку продовженим, якщо за місяць до закінчення його строку однією із сторін не буде письмово заявлено про його розірвання або необхідність перегляду. Таких заяв сторонами не подавалось, тому договір № 3174/3 є дійсним на сьогоднішній день. Згідно відповіді на адвокатський запит [PERSON] № 12521-01-10 від 07.07.2020 р., наданої Управлінням з питань державної реєстрації Черкаської міської ради, згідно інформації із адресної картки за адресою: [ADDRESS] , станом на 07.07.2020 р. зареєстровані Відповідачі [PERSON] , з 02.01.1978 р. по теперішній час, [PERSON] , з 23.06.1989 р. по теперішній час, [PERSON] , з 15.03.1991 р. по теперішній час та [PERSON] , з 12.11.1986 р. по теперішній час. Стаття 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачає, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Згідно п. 9 договору № 3174/3 від 13.08.2013 р. розрахунковим періодом є календарний місяць. Оплата здійснюється щомісячно протягом року. Платежі вносяться не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Відповідачі своєчасно та в повному обсязі з грудня 2013 року не вносили плату за отримані послуги з централізованого опалення і гарячого водопостачання, а також не здійснювали внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку комунальних послуг з постачання теплової енергії та гарячої води згідно ст. 17 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» та згідно рішення Черкаського міськвиконкому № 1021 від 17.09.2019 \~ \~ \~ \~(далі - Внески), внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 01.07.2020 \~ \~ \~ \~року складає 90 927,51 грн., що підтверджується листом-розрахунком по ОР №31693021. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення. Інфляційна складова боргу відповідно до розрахунку ціни позову (Додаток 1) становить 24 838,17 грн. Крім того, згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити 3% річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Розмір 3% річних з простроченої суми відповідно до розрахунку ціни позову (Додаток 1) становить 7 368,79 грн. Тому, позивач вважає, що підлягає стягненню всього: сума заборгованості за послуги з централізованого опалення, гарячого водопостачання та Внески у розмірі 90 927,51 грн. + інфляційна складова боргу у розмірі 24 838,17 грн. + три відсотки річних у розмірі 7 368,79 грн. = 123 134,47 грн. (ціна позову),а тому позивач звернувся до суду з даним позовом.. Ухвалою суду від 28 вересня 2020 року позовну заяву прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду. Дана цивільна справа визнана судом малозначною і розглядалася у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Крім того, сторони заперечень щодо такого порядку розгляду справи не надали. 03 грудня 2020 року судом ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги ПрАТ «Черкаське хімволокно» в інтересах ВП «Черкаська ТЕЦ» про стягнення заборгованості задоволені. Вирішено: стягнути солідарно із [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання та внески у розмірі 90927,51грн., інфляційну складову боргу у розмірі 24838,17 грн. та 3% річних у розмірі 7368,79 грн., а всього 123 134 (сто двадцять три тисячі сто тридцять чотири) грн. 47 коп. Крім того, стягнуто з відповідачів на користь позивача судовий збір з кожного у сумі по 525 грн. 50\~коп. (а.с.\~141-143). Ухвалою Придніпровського районного суду м.Черкаси заяву представника ПрАТ «Черкаське хімволокно» ВП «Черкаська ТЕЦ» задоволено та виправлено описку зазначивши вірну назву позивача. а саме «ПрАТ «Черкаське хімволокно» / Приватне акціонерне товариство «Черкаське хімволокно». 27.09.2021 року відповідач [PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про перегляд заочного рішення від 03.12.2020 у справі №\~711/6049/20. Ухвалою суду від 27 вересня 2021 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення задоволено. Вирішено: прийняти до розгляду заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 грудня 2020 року по справі №\~711/6049/20 та призначити до розгляду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (а.с. 186). Крім того, ухвалою суду від 19 жовтня 2021 року скасовано заочне рішення Придніпровського районного суду м.\~Черкаси від 03.12.2020 року по справі №\~711/6049/20. Призначено дану цивільну справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (ас. 192-193). 22 листопада 2021 року ухвалою суду в задоволенні клопотання представника позивача про закриття провадження в частині позовних вимог до померлого [PERSON] відмовлено. У судове засідання представник позивача не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.. У судове відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не з`явилися, хоча повідомлявся судом про час, дату та місце проведення судового розгляду у встановленому законом порядку. Подали письмову заяву про розгляд справи без їх участі. Також просили застосувати строк позовної давності. Враховуючи думку\~сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив такі обставини та дійшов до відповідних висновків. Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до\~статті 11\~ЦК України,\~цивільні права\~та обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки. Підставами\~виникнення цивільних\~прав та\~обов`язків,\~зокрема,\~є: 1)\~договори та\~інші правочини; 2)\~створення\~літературних,\~художніх творів,\~винаходів та\~інших результатів\~інтелектуальної,\~творчої діяльності; 3)\~завдання майнової\~(матеріальної)\~та моральної\~шкоди іншій\~особі; 4)\~інші\~юридичні факти. Цивільні\~права та\~обов`язки\~можуть виникати\~безпосередньо з\~актів цивільного\~законодавства. У\~випадках,\~встановлених актами\~цивільного законодавства,\~цивільні права\~та обов`язки\~виникають безпосередньо\~з актів\~органів державної\~влади,\~органів влади\~Автономної Республіки\~Крим або\~органів місцевого\~самоврядування. У\~випадках,\~встановлених актами\~цивільного законодавства,\~цивільні права\~та обов`язки\~можуть виникати\~з рішення\~суду. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Цивільні обов`язки\~виконуються у\~межах,\~встановлених договором\~або актом\~цивільного законодавства. Особа\~не може\~бути примушена\~до дій,\~вчинення яких\~не є\~обов`язковим\~для неї. Виконання\~цивільних обов`язків\~забезпечується засобами\~заохочення та\~відповідальністю,\~які встановлені\~договором або\~актом цивільного\~законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (ст. 14 ЦК України). У судовому засіданні встановлено, що на ПрАТ «Черкаське хімволокно» покладено обов`язок щодо забезпечення тепловою енергією населення, організації та підприємства всіх форм власності, що підтверджується ліцензією Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.11.2012 №\~374 (переоформлено рішенням від 29.12.2016 № 2444). Відповідно до п.п.\~3, 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавцем послуг з постачання теплової енергії є теплопостачальна організація, а послуг з постачання гарячої води - суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води. Згідно вищенаведеного ПрАТ «Черкаське хімволокно» як суб`єкта господарювання з постачання теплової енергії, законодавством визначено виконавцем послуг з централізованого постачання гарячої води. Відповідно до\~інформаційної довідки\~Управління з\~питань державної\~реєстрації Черкаської\~міської ради\~від 07.07.2020\~№\~12521-01-10,\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~зареєстровані відповідачі: -[PERSON] , [INFO] з 25.01.1978 року; -[PERSON] , [INFO] з 23.06.1989 року; -[PERSON] , [INFO] з 04.06.1979 року; -[PERSON] , [INFO] з 12.11.1986 року. Вказану інформацію перевірено судом та підтверджено довідками з відділу реєстрації місця проживання Черкаської міської ради від 01.09.2020 року, отриманих судом 25.09.2021, з яких вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані відповідачі: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . (а.с.27,28,29,30). Відповідно до Свідоцтва про смерть, Серія [NUMBER] , [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . в судовому засіданні також встановлено, що до квартири [ADDRESS] надаються послуги з теплопостачання та гарячого водопостачання від ВП «Черкаська ТЕЦ», відкрито о/р № [NUMBER] , за яким станом на 01.07.2020 наявна заборгованість за надані послуги з централізованого опалення, гарячого водопостачання та внески, яка становить \~90927 грн. 51\~коп., оскільки відповідачі ухиляються від перерахування щомісячної оплати за послуги централізованого опалення, гарячого водопостачання та внесків, про що свідчить наданий позивачем розрахунок заборгованості. Відповідно до п. п. 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. З моменту надання позивачем споживачам послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання, відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» між сторонами виникли правовідносини, які полягають у виконанні споживачем зобов`язання щодо своєчасної та повної оплати спожитих послуг. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09\~листопада 2017 року № 2189-VІІІ (в редакції Закону України №2454-VІІІ від 07\~червня 2018\~року, що чинна з 09 червня 2018 року; діє в частині положень частини третьої статті\~11, абзаців першого та другого частини п`ятої статті 18 з 1 січня 2019 року; введено Закон в дію з 01\~травня 2019\~року відповідно до Прикінцевих та Перехідних положень ЗУ), житлово-комунальні послуги\~- це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. До житлово-комунальних послуг належать, зокрема, комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами п. 2 ч. 1 ст. 5 цього Закону). Права та обов`язки споживача визначені у статті 7 згаданого Закону. Частиною першою статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (у редакції, що чинна до дії вище вказаного Закону, тобто й на час виниклих правовідносин) визначено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону № 1875-ІV споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Згідно зі статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №\~1875-ІV залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються зокрема й на: комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем), газопостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо). Відповідно до\~ст.\~17\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» №2189-VIII\~від 09.11.2017\~(в\~першій редакції,\~яка була\~чинною з\~10.12.2017,\~в т.ч.\~і на\~час виниклих\~правовідносин), комерційний облік комунальних послуг з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання здійснюється вузлами обліку відповідних комунальних послуг, що забезпечують загальний облік їх споживання в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаній окремим інженерним вводом, згідно з показаннями його (їх) засобів вимірювальної техніки. Розподіл обсягів спожитих у будівлі послуг з постачання теплової енергії, гарячої та холодної води між споживачами здійснюється відповідно до законодавства. Внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку комунальних послуг з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання включаються до плати виконавцю відповідної комунальної послуги і в рахунку відображаються окремо. Рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 17.09.2019 №1021 встановлено розміри внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку теплової енергії та постачання гарячої води власникам (співвласникам) будівель, які приєднані до інженерних мереж ВП «Черкаська ТЕЦ» ПрАТ «Черкаське хімволокно» із додатком, за яким визначено і адресу: [ADDRESS] . Як зазначено у статті 19 згаданого Закону, відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Статтями 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (№\~1875- ІV) визначено права та обов`язки споживача й виконавця житлово-комунальних послуг. Зокрема, правом споживача є одержання вчасно та відповідної якості житлово-комунальних послуг згідно з законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, а обов`язком споживача - є укладення договору на надання житлово-комунальних послуг, підготовленого виконавцем на основі типового договору, а також оплата житлово-комунальних послуг у строки, встановлені договором або законом. Обов`язком виконавця - надання послуг вчасно та відповідної якості згідно із законодавством та умовами договору, а також підготовка та укладення із споживачем договору про надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. Відповідно до ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-ІV, плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору, розмір плати за комунальні послуги розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Крім того,\~згідно із\~ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~9\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» №2454-VІІІ\~від 07\~червня 2018\~року,\~в редакції,\~що чинна\~з 09\~червня 2018\~року,\~споживач здійснює\~оплату за\~спожиті житлово-комунальні\~послуги щомісяця,\~якщо інший\~порядок та\~строки не\~визначені відповідним\~договором.\~Споживач не\~звільняється від\~оплати житлово-комунальних\~послуг,\~отриманих ним\~до укладення\~відповідного договору.\~Послуги з\~постачання теплової\~енергії та\~постачання гарячої\~води передбачені\~статтями 21\~та 22\~цього Закону. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг (ч.\~3 ст.\~9 Закону). Також, відповідно до ст. 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та рішення Черкаського міськвиконкому №1021 від 17.09.2019 передбачено необхідність здійснення споживачем внесків за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку комунальних послуг з постачання теплової енергії, гарячої води. До того ж, нарахування позивачем оплати житлово-комунальних послуг за нормами споживання відповідає вимогам Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630. Відповідно до п.12 Правил, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії у багатоквартирному будинку, де окремі або всі квартири обладнані квартирними засобами обліку теплової енергії, споживачі, які не мають таких засобів та які не передали виконавцю показання квартирних засобів обліку теплової енергії, оплачують таку послугу за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії пропорційно опалювальній площі (об`єму) квартири, не враховуючи витрати теплової енергії виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат тепла за показаннями усіх квартирних засобів обліку. У період до встановлення будинкового лічильника обліку теплопостачання нарахування за послуги здійснюється згідно із п.п.40-49 вказаних Правил, а саме,\~- у разі відсутності будинкових засобів обліку теплової енергії споживач сплачує послуги пропорційно опалювальній площі квартири та з урахуванням температури повітря зовнішнього середовища. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках, зокрема, - у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку теплової енергії за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до п.18 цих Правил. Після отримання показань квартирних засобів обліку, якщо вони відрізняються від розрахованих за показаннями будинкових засобів обліку, виконавець здійснює коригування плати за надану послугу в наступному розрахунковому періоді шляхом зменшення або збільшення обсягів спожитої кожним споживачем послуги, що відображається в платіжному документі періоду, наступного за здійсненням коригування. Правовідносини між співвласниками майна як суб`єктами цивільних правовідносин та іншими особами регулюються законами України та договорами, укладеними власниками (співвласниками) майна та іншими особами. Правовідносини власників житлових приміщень щодо оплати комунальних послуг з підприємствами, які надають ці послуги, регулюються нормами ЦК України та законодавства, яке регулює користування житловими комунальними послугами. Правове регулювання\~правовідносин власників\~житлового приміщення\~належного їм\~на праві\~приватної власності,\~здійснюється на\~підставі норм\~ЦК України,\~які регулюють\~правовідносини з\~права власності. У статті 13 Конституції України зазначено, що власність зобов`язує. Вказана норма кореспондує зі статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, чинне законодавство визначає обов`язок для власника, незалежно від фактичного проживання, сплачувати комунальні послуги на утримання житла. За змістом\~частини першої\~статті 901,\~частини першої\~статті 903\~ЦК України\~за договором\~про надання\~послуг одна\~сторона (виконавець)\~зобов`язується\~за завданням\~другої сторони\~(замовника)\~надати послугу,\~яка споживається\~в процесі\~вчинення певної\~дії або\~здійснення певної\~діяльності,\~а замовник\~зобов`язується\~оплатити виконавцеві\~зазначену послугу,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. Положення глави 63 ЦК України можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Положеннями ст.ст. 526, 530 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Як зазначено у ст. 610 ЦК України, - порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до положень ст. 611 ЦК України, - у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з ч. 2 \~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані та є споживачами у вказаній вище квартирі, мають право на проживання, але своєчасно та в повному обсязі не вносили плату за надані послуги централізованого опалення, гарячого водопостачання та внесків, тож згідно з розрахунком ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ», повинні сплатити заборгованість по оплаті вказаних послуг. Відповідачами не було надано доказів на спростування наявної заборгованості по сплаті комунальних послуг, а також свого розрахунку заборгованості, або ж доказів про повне погашення заборгованості, яка утворилася у зв`язку із неналежним виконанням ними зобов`язань з оплати за отримані послуги. Крім того, відповідачами не доведено наявністю розбіжності між здійсненими оплатами та тими оплатами, які зараховані позивачем. Також відсутні докази, що позивач неналежно надавав послуги, або будь-хто з відповідачів відмовились від отримання вказаних послуг. При\~вирішенні спору\~судом враховані\~висновки Верховного\~Суду,\~які висловлені\~у постановах\~від 02.04.2020\~у справі\~№757/29813/17-ц,\~від 25.06.2020\~у справі\~№520/16591/16ц. У разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Кредитор, який одержав виконання обов`язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників. Солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі (ч.ч. 1, 2 ст. 543 ЦК України). Також, слід зазначити, що відповідно до статті 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Статтями 257-258 ЦК України, встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки, а щодо окремих видів вимог, зокрема про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується позовна давність строком в один рік. Відповідно до статті 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Згідно з частиною 5 статті 261 ЦК України, перебіг позовної давності за зобов`язаннями з визначеним строком виконання, починається зі спливом строку виконання. За зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Перебіг позовної давності щодо вимог кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору (графіка погашення кредиту) про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини від дня, коли відбулося це порушення. Позовна давність у таких випадках обчислюється окремо за кожним простроченим платежем. Відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України від 6 листопада 2013 року у справі № 6-116цс13 зазначено, що відповідно до статті 261 ЦК України, початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов. Аналогічна позиція Верховного Суду України викладена у Постановах від 19.03.2014 року у справі № 6-20цс14; від 18.06.2014 року у справі № 6-61цс14; від 03.06.2015 року у справі № 6-31цс15. Відповідно до Правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 листопада 2016 року у справі № 6-2104цс16, початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. У заяві відповідачами [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] зазначено про сплив строків позовної давності і дана заява прийнята судом. При цьому, позивачем не було спростовані такі доводи сторони відповідача. Отже, що стосується застосування строків позовної давності по даній справі, то слід зазначити наступне: позивачем нарахована заборгованість за період часу грудня 2013 року по червень 2020\~року включно. Зазначена позовна заява подана до суду 31.08.2020. Судом встановлено, що права та інтереси позивача відповідачами порушені\~ останніми не вносились кошти за надані житлово-комунальні послуги, але позовна давність спливла, починаючи з грудня 2013 року по липень 2017 року включно, про що зроблено відповідачами [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відповідну заяву, а тому слід відмовити позивачеві у задоволенні позову про стягнення заборгованості з відповідачів за цей період у зв`язку із спливом позовної давності і за відсутності поважних причин її пропущення. За таких обставин, оцінивши докази надані позивачем, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в особі Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» підлягають до часткового задоволення. Так, враховуючи той факт, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , і відповідно є споживачами послуг, а тому до стягнення підлягає заборгованість за послуги з централізованого опалення, гарячого водопостачання, внески за період з серпня 2017 по червень 2020 року включно у розмірі 58\~573.19 грн., інфляційні 3598.82 грн. та 3 % річних 2227.21 грн. за період з серпня 2018 року по червень 2020 року включно, а всього\~64 399 грн. 22 коп. В іншій частині позову слід відмовити. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Позивачем при зверненні до суду з позовом було сплачено судовий збір в сумі 2102.00 гривень, що підтверджується платіжним дорученням №39 від 19.08.2020 року. Оскільки, позовні вимоги ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП 2Черкаська ТЕЦ» задоволено частково на суму 64399.22 грн., що становить 52.29 % від заявлених вимог, то із відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог у сумі 1099.58 грн., з кожного по 366.52 грн. (1099.58/3=366.52) На підставі викладеного та

Outcome: partial