Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-10 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] , третя особа: Орган опіки\~та піклування\~в особі\~виконавчого комітету\~Скороходівської селищної\~ради Полтавської\~області про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та встановлення порядку спілкування з нею. Так, позивач просить суд: 1) зобов`язати [PERSON] не перешкоджати їй брати участь у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] ; 2) встановити наступний порядок (спосіб) спілкування з онуком, із урахуванням розпорядку дня дитини та стану здоров`я: кожної 2-ї та 4-ї суботи та неділі місяця з 18:00 год суботи до 17:00 год неділі (з ночівлею) за місцем реєстрації позивача за попередньою домовленістю із відповідачем, без присутності останньої з правом подорожувати з дитиною по території України; кожного року в день народження позивача [PERSON] , [INFO] , з 16:00 год до 19:00 год за місцем її реєстрації без присутності [PERSON] . Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що під час перебування в шлюбі її сина [PERSON] та відповідачки [PERSON] , [INFO] у них народився син, [PERSON] . Рішенням суду від 10.08.2020 вказаний шлюб розірваний і її онук став проживати разом з матір`ю. Оскільки відповідач чинить їй перешкоди у спілкуванні з онуком, а саме забороняє спілкуватись з ним та брати його додому, позивач змушена звернутися до суду за захистом свого права. Також позивач зазначила, що наразі вона має можливість спілкуватися з онуком лише у визначений, рішенням Чутівського районного суду Полтавської області від 15.03.2021, час, який встановлений для побачень її чоловіка [PERSON] з онуком [PERSON] . Важає, що вона має право на визначення особистого часу для спілкування з онуком, а тому проохала задовольнити позовні вимоги та стягнути із відповідача сплачений судовий збір у справі. 19.11.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. 11.05.2022 справу прийнято в провадження суддею Чутівського районного суду Полтавської області, [PERSON] . Ухвалою суду від 29.06.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд. Задоволено клопотання позивача та зобов`язано третю особу, орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Скороходівської селищної ради надати письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержавних у результаті обстеження умов проживання дитини [PERSON] , батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні. 26.07.2022, від третьої особи надійшов Висновок, в якому орган опіки та піклування вважає за доцільне усунути перешкоди у спілкуванні онука з бабою та встановити порядок їх спілкування, з урахуванням віку дитини, зайнятості кожного з батьків за місцем роботи, віддаленістю проживання, а вирішення спору покладали на розсуд суду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлена. 29.06.2022 до суду наддала зачву в якій підтримала свої позовні вимоги та просила суд проводити розгляд справи без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи належним чином повідомлена. Право надання відзиву на позовну заяву не скористалася. Представник відповідача, адвокат Прохур Н.І. в судове засідання надала заяву в якій просила суд розглядати справу без участі відповідача та її представника. Представник третьої\~особи, Орган\~опіки та\~піклування в\~особі виконавчого\~комітету Скороходівської\~селищної ради\~Полтавського району\~Полтавської област в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву, в якій просив справу розглядати без участі їх представника, проти задоволення позову не заперечував та просив при винесенні рішення врахувати наданий висновок. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне. Відповідно до ч.1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 12\~ЦПК України закріплений принцип змагальності сторін в цивільному судочинстві, відповідно до якого учасники справи мають рівні\~права щодо\~здійснення всіх\~процесуальних прав\~та обов`язків,\~передбачених законом.\~Кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона\~несе ризик\~настання наслідків,\~пов`язаних\~із вчиненням\~чи невчиненням\~нею процесуальних\~дій. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] (а.с.21). З 07.10.2016 по 10.08.2020 її син, [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с.11). Від вказаного шлюбу, [INFO] народився [PERSON] (а.с.20). Отже, позивач [PERSON] є рідною бабусею малолітнього [PERSON] . Рішенням Чутівського районного суду Полтавської області від 10.08.2020 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, а малолітню дитину, [PERSON] залишено проживати з матір`ю (а.с.11). Наразі, малолітній [PERSON] проживає разом з матір`ю. Рішенням Чутівського районного суду Полтавської області від 15.03.2021 задоволено позов [PERSON] та визначено порядок спілкування останнього з онуком [PERSON] (а.с.12-16). [PERSON] стверджує, що відповідач [PERSON] чинить перешкоди у її праві на спілкування та виховання свого онука [PERSON] , а тому, з метою дієвої участі у вихованні дитини, звернулася до суду із вказаним позовом. У підтвердження того, що відповідач не надає можливості спілкуватися із онуком, позивач посилається, зокрема, і на вищевказане рішення суду, яке винесено за результатами розгляду позовної заяви її чоловіка [PERSON] щодо встановлення порядку спілкування діда з онуком. Судом встановлено, що після розірвання шлюбу, між колишнім подружжям [PERSON] та [PERSON] виникли неприязні стосунки, в результаті чого виник спір щодо порядку спілкування позивача [PERSON] з онуком та прийняття участі у вихованні останнього. Проте, у підтвердження того, що відповідач [PERSON] чинить перешкоди у праві позивача, як баби на спілкування з онуком та його виховання, позивачем не надано до суду переконливих доказів. Рішенням виконавчого комітету Скороходівської селищної ради Полтавського району Полтавської області від 12.07.2022 № 98 затверджено Висновок органу опіки та піклування "Про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та встановлення порядку (способу) спілкування з онуком [PERSON] , яким рекомендовано усунути перешкоди у спілкуванні онука з бабою та встановити порядок їх спілкування, з урахуванням віку дитини, зайнятості кожного з батьків за місцем роботи, віддаленості проживання (а.с.81-84). В ч. 3 ст. 51 Конституції України визначено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до ч. 7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Частиною 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р. (ратифікована Україною 27.02.1991 pоку, дата набуття чинності для України 27.09.1991 року) визначено, що «в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини». Суд зауважує, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль . Декларацією прав дитини, прийнятою генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй 20 листопада 1959 року, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Звичайно, мова йде про проживання дітей у сім`ї своїх батьків. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Відповідно до ст.\~257\~СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно ст.\~263\~СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст.\~159 цього Кодексу. При визначенні форми спілкування родичів та способів участі баби та діда у вихованні дитини, суд виходить з вимог ч. 2 ст.\~159\~СК та враховує участь цих родичів у вихованні дитини, особисту прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 3 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Такого права, оскільки воно має немайновий характер, фізична особа не може бути позбавлена. Оскільки дід, баба, як з боку матері, так і з боку батька є її родичами по прямій висхідній лінії, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків. Разом з тим, саме батьки несуть першочергове право та відповідальність за виховання своєї дитини, що означає лінію батьківського виховання головною. З огляду на це, дід, баба, інші особи мають враховувати, що їхня виховна спрямованість повинна узгоджуватись або хоча би не суперечити тому вихованню, яке дитині дають батьки. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся також має право на особисте спілкування з дитиною (онуком), а мати не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. При цьому, вирішуючи спір щодо участі вказаних осіб у вихованні онука, суд має, перш за все, враховувати інтереси самої дитини. Судом встановлено, що позивач має бажання приймати участь у вихованні онука та спілкуванні з ним, однак сторони, у зв`язку з особистими неприязними стосунками, самостійно не можуть дійти згоди щодо порядку та способів участі у вихованні дитини. З урахуванням\~викладеного,\~на підставі\~зібраних доказів,\~приймаючи до\~уваги те,\~що в\~добровільному порядку\~сторони не\~дійшли згоди\~щодо визначення\~порядку спілкування\~з дитиною, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог [PERSON] та встановлення графіку зустрічей з онуком в кількості двох разів на місяць, а саме 2-ї та 4-ї неділі місяця з 10 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин, без присутності матері дитини [PERSON] , за місцем реєстрації позивача [PERSON] . Визначений судом спосіб участі у вихованні та спілкуванні онука з бабою у формі встановлення порядку спілкування відповідає інтересам дитини, сприятиме уникненню між сторонами конфліктів, забезпечить спокійний психологічний розвиток та зростання дитини, створить умови для здійснення її права на особисте спілкування з онуком, відповідатиме вимогам чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини. Саме такий спосіб участі рідної баби у спілкуванні з онуком, у повній мірі відповідатиме інтересам дитини, а також буде достатнім для забезпечення участі баби у процесі виховання дитини. Вимоги [PERSON] \~щодо періодичних\~побачень з\~онуком кожної\~2-ї\~та 4-ї\~суботи та\~неділі місяця\~з 18:00\~год суботи\~до 17:00\~год неділі,\~з ночівлею\~-\~задоволенню в\~повному обсязі\~не підлягають,\~оскільки такий\~графік побачень\~обмежує право\~дитини на\~відпочинок,\~не враховує\~її розпорядок\~дня,\~як дитини\~дошкільного віку, не відповідає принципам розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритету інтересів дитини. При цьому, суд роз`яснює, що позивач не позбавлена в майбутньому права просити суд встановити інші способи участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дитини, що буде відповідати її найкращим інтересам. Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення статтей 141 ЦПК України. Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Судом встановлено, що позивачем при подачі позову до суду сплачено судовий збір в розмірі 908,00 грн, що підтверджується квитанцією №61027 від 19.10.2021 (а.с.7). Враховуючи те, що позовні вимоги задоволено частково, вважаю, що стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 454,00 грн, в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору.

Outcome: partial