Jurisdiction: civil
Date: 2022-08-09 00:00:00

У липні 2019 року позивач АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування збитків, зазначивши, що позивач постачає електричну енергію споживачу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а отже остання користується електричною енергією на власні побутові потреби та є споживачем електричної енергії. Під час проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 01.02.2019, згідно з п.п. 48 Правил, представниками позивача було виявлено порушення, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електромережі що не належать оператору системи поза засобом комерційного обліку №087293 з порушенням схеми з метою безоблікового споживання електроенергії. За результатами перевірки 01.02.2019 було складено Акт про порушення № 137187 в присутності відповідача [PERSON] , та двох її родичів свідків [PERSON] та [PERSON] . Відповідач [PERSON] підписала з відміткою, що акт на руки отримала та зазначила, що дане підключення не дає можливості розкрадати електроенергію, при цьому з чого виходила відповідач зазначаючи, що таке підключення не надає можливості розкрадання - не відомо. 12.02.2019 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил за участю відповідача [PERSON] та складено протокол №06/19, з яким остання не погодилася, про що зауважила в протоколі нарахування, та отримала на руки копію протоколу, рахунок по акту, досудову претензію. Таким чином, вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, нарахована на підставі акту № 137187 від 01.02.2019 становить 62 463,24 грн., яку позивач, а також судові витрати, просить стягнути з відповідача. Ухвалою суду від 25 липня 2019 року відкрито провадження по справі та визначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Заочним рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 листопада 2019 року позов акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про відшкодування збитків задоволено та стягнено з відповідача [PERSON] на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» відшкодування збитків по акту № 137187 від 01.02.2019 у розмірі 62 463 грн. 24 коп., а також судові витрати у розмірі 1921 грн. 00 коп. Ухвалою суду від 25 січня 2021 року у заочному рішенні суду від 18 листопада 2021 року виправлено описку у найменуванні позивача. Ухвалою суду від 04 лютого 2021 року заяву [PERSON] задоволено та скасовано заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 листопада 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про відшкодування збитків, розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 21 грудня 2021 року по справі призначено судову електротехнічну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання: Чи суперечив стан електропроводки об`єкта - квартири [ADDRESS] , відображений у акті Н №137187 від 01.02.2019 (а.с.4,5), нормативним вимогам? Чи дозволяла схема підключення споживача [PERSON] , відображена у акті Н №137187 від 01.02.2019 (а.с.4,5), користуватися електроенергією поза приладом обліку? Чи мало місце самовільне підключення споживачем [PERSON] струмоприймачів до електромережі, що не належить оператору з порушенням схеми, з метою без облікового споживання електроенергії? Провадження по справі зупинено до проведення експертизи. Ухвалою суду від 15 липня 2022 року у зв`язку із повернення справи з експертної установи, провадження у справі поновлено. В судове засідання представник позивача не з`явився, надавши до суду заяву з проханням розглядати дану справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час судового розгляду справи були сповіщені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, не надала заяви про розгляд справи за їх відсутності. Постановляючи 10.08.2022 розглядати справи за відсутності учасників судового розгляду, суд виходить з того, що під час розгляду справи 13.07.2021 учасники судового розгляду - представник позивача адвокат Замкова І.А. та представник відповідача адвокат Собко С.Ю. надали свої пояснення по суті спору, а також у судовому засіданні було допитано свідків [PERSON] та [PERSON] . У судовому засіданні 26.07.2021 було допитано в якості свідків [PERSON] та [PERSON] , досліджено письмові докази по справі. Так, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення в справі неможливо. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Приписами частини 1статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). Відповідно до принципу диспозитивності, встановленого ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Сторони використовують свої права, закріплені ст.ст. 43,49 ЦПК України на власний розсуд. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Згідно вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, оскільки кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фрідлендер проти Франції"). Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах "Іззетов проти України", "Паскал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України" суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження. За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків, про що наголошено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України". Окрім того, Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18 зазначив, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. З огляду на зазначене, тривалість розгляду справи, поведінку учасників судового розгляду, суд ухвали розглянути справу 10 серпня 2022 року за відсутності сторін та їх представників. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. У судовому засіданні 13.07.2021 представник позивача адвокат Замкова І.А. позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити з підстав викладених у ньому. Представник відповідача адвокат Собко С.Ю. проти позову заперечував, оскільки сума заборгованості завищена, порядок складення акту про порушення представниками позивача порушено, для чого є необхідність у проведенні експертизи. Суд, вислухавши представників сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Законом України «Про житлово-комунальні послуги» Законом України «Про захист прав споживачів». Дослідивши докази в їх сукупності, судом встановлено, що під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 01.02.2019, виявлено порушення, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електромережі що не належать оператору системи поза засобом комерційного обліку №087293 з порушенням схеми з метою безоблікового споживання електроенергії. Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено п. 48 Правил користування електричною енергією для населення. Згідно п. 42 Правил та умов договору споживач зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об`єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Відповідно до п. 37 Правил та умов договору позивач має право проводити технічну перевірку (перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку). Згідно п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

Outcome: approved