Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У січні 2022 року [PERSON] звернулася до суду із позовом в якому, з урахуванням уточненої заяви, просила: -поділити в натурі між [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, що розташована на території колишньої Глібівської сільської ради Новоушицького району Хмельницької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва згідно плану поділу земельної ділянки, розробленої інженером-землевпорядником [PERSON] ; -визнати за [PERSON] право власності на земельну ділянку площею 1,3512 га, позначену на плані поділу земельної ділянки, який розроблений кваліфікованим сертифікованим інженером-землевпорядником [PERSON] під №2 та поворотними точками №2-3-4-5; -визнати за [PERSON] право власності на земельну ділянку площею 1,3511 га, позначену на плані поділу земельної ділянки, який розроблений кваліфікованим сертифікованим інженером-землевпорядником [PERSON] під №1 та поворотними точками №1-5-7-8; -припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на земельну ділянку площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, що розташована на території колишньої Глібівської сільської ради Новоушицького району Хмельницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Свої вимоги мотивує тим, що їй на праві спільної часткової власності належить Ѕ частина земельної ділянки, площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, яка розташована на території колишньої Глібівської сільської ради. Інша Ѕ частина вказаної земельної ділянки належить відповідачу [PERSON] . Позивач вирішила відчужити свою частину земельної ділянки, однак відповідач відмовився укладати нотаріально посвідчений договір про поділ земельної ділянки та виділення часток в натурі, у зв`язку з чим фактично позивач позбавлена права розпорядження своїм майном. Поділ спірної земельної ділянки на дві рівнозначні відокремлені частини є технічно можливий. Відповідач [PERSON] правом на подання відзиву на позов не скористався. Позивач [PERSON] подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі, позов підтримала (арк.спр. 33). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що свідчить поштове повідомлення, яке повернулись на адресу суду. Відповідно до частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Викладені обставини та норми ч. 3 ст. 223 ЦПК України, на переконання суду, свідчать про наявність підстав для розгляду справи за відсутності відповідача. Процесуальні дії у справі 03 лютого 2022 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. 02 березня 2022 року підготовче засідання відкладено у зв`язку із неявкою відповідача. 27 квітня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. 23 травня 2022 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою відповідача у судове засідання. У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, ухвалює рішення без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фактичні обставини справи, встановлені судом Рішенням Новоушицького районного суду Хмельницької області від 24 березня 2021 року визнано за [PERSON] , [INFO] , право власності на Ѕ частину земельної ділянки площею 2,702 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, що розташована на території колишньої Глібівської сільської ради Новоушицького району Хмельницької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, як спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , який в свою чергу успадкував вказане майно після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Власником іншої частини земельної ділянки (1/2 частини) є відповідач у справі [PERSON] (арк. спр.9-10). Отже сторони є співвласниками земельної ділянки у рівних частинах. На підставі вищезазначеного рішення суду за позивачем [PERSON] зареєстровано право власності на Ѕ частину земельної ділянки площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, про що свідчать витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та інформація Державного земельного кадастру (арк. спр.5). ТОВ «Альфа\~Гарант ЛЛС»\~на замовленням\~ [PERSON] \~на підставі\~договору №32-4-22\~на виконання\~робіт по\~розробці документації\~із землеустрою\~ розроблено\~варіант поділу\~земельної ділянки\~ площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, зокрема запропоновано земельну ділянку, позначену №1, площею 1,3511 га, поворотні точки: 1,6,7,8 передати у власність [PERSON] , а земельну ділянку, позначену №2 площею 1,3512 га, поворотні точки 2,3,4,5 - передати у власність [PERSON] (арк. спр.14). Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки площею 2,7023 га, кадастровий номер: 6823382000:09:001:0137, що розташована за межами с. Глібів Новоушицького району Хмельницької області становить 37\~391,63 грн (арк. спр.16). 25 листопада 2021 року позивач [PERSON] направила відповідачу [PERSON] лист-звернення із пропозицією укладення договору розподілу земельної ділянки (арк. спр.6). З огляду на відсутність добровільної згоди на поділ земельної ділянки, виник спір про право та за вказаних обставин позивач не може реалізувати свої права в іншому (позасудовому) порядку. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до статті 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Суд встановив, що спірне майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам сторонам у справі, у зв`язку з чим виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється. Загальні засади цивільного законодавства, зокрема засади справедливості, добросовісності та розумності (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України), спонукають суд при вирішенні зазначених спорів ураховувати інтереси обох сторін та встановлювати: чи дійсно є можливим поділ нерухомого майна в натурі; чи допускається такий поділ згідно із законодавством та чи є він технічно можливим. Поділ спірної земельної ділянки на дві рівнозначні відокремлені земельні ділянки, які відповідають часткам сторін у праві власності, є технічно можливий, що підтверджується планом поділу земельної ділянки, який виконаний сертифікованим інженером землевпорядником [PERSON] , який не оспорюється сторонами. Окрім того, такий поділ жодним чином не порушує права чи інтереси відповідача. За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість позову, право позивача підлягає захисту у спосіб визначений нею, який є ефективним. [PERSON] є іншим співвласником земельної ділянки, тому є належним відповідачем у справі. Розподіл судових витрат Оскільки позивач при зверненні до суду з даним позовом була звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» оскільки є особою з інвалідністю ІІ групи, з урахуванням ціни позову та

Outcome: approved