Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-18 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , адвокат Дмитрух Д.М. звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення коштів. Позов мотивований тим, що 17.10.2020 року між позивачем та відповідачем була досягнута усна домовленість стосовно купівлі-продажу житлового будинку за адресою: [ADDRESS] за ціною 120 000,00 грн, на підтвердження дійсності намірів придбати житловий будинок, [PERSON] передав [PERSON] грошові кошти в сумі 84 000,00 грн, про що останньою власноруч написано розписку від 17.10.2020 року. Факт отримання коштів [PERSON] від [PERSON] в розмірі 84000,00 грн, можуть підтвердити свідки [PERSON] та [PERSON] 19.11.2020 року відповідач відмовилася відчужувати позивачу вищевказаний будинок та зобов`язувалась повернути грошові кошти в розмірі 84\~000,00 грн до 19.11.2020 року. Однак, [PERSON] на даний час не повернуті грошові кошти позивачу в розмірі 84\~000,00 грн. 07.12.2021 року позивач на адресу відповідача надіслав вимогу за якою відповідач зобов`язана повернути грошові кошти в семиденний термін з моменту отримання вимоги. Відповідачем на даний час не вчинено жодних дій спрямованих на повернення коштів. Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.03.2022 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 11.05.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, забезпечив явку свого представника. Представник позивача адвокат Дмитрух Д.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні фактично не заперечувала отримання від позивача кошти в розмірі 84 000,00 грн, оскільки між ними була усна домовленість про купівлю-продаж будинку та вказала, що кошти поверне, як тільки продасть будинок. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, оцінивши досліджені докази, суд вважає, що позовні вимоги\~\~підлягають\~\~задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що згідно розписки від 17.10.2020 року [PERSON] одержала від [PERSON] частину оплати в 84\~000,00 грн за продаж будинку, решту коштів згідна почекати до 10.10.2021 року (а.с. 34). Відповідно до розписки від 19.11.2020 року [PERSON] зобов`язана повернути завдаток в сумі 84\~000,00 грн, як продасть будинок (а.с. 35). Встановлено, що позивач [PERSON] звертався з вимогою до [PERSON] про повернення переданих коштів, однак остання ухиляється від повернення коштів. Правовідносини між сторонами регулюються\~Цивільним кодексом України. У відповідності до ч.1\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасниками судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Відповідно до ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Отже, судом безперечно встановлено, що відповідач отримала від позивача 84\~000,00 грн, як частину оплати вартості будинку, що по [ADDRESS] , який позивач мав намір у неї купити. Договір-купівлі продажу вказаного нерухомого майна між сторонами не укладався. Вказана грошова сума на вимогу позивача наразі відповідачкою не повернута. Відповідно до ч.1\~ст.546 ЦК України\~виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Як було встановлено судом, відповідачка відповідно до розписки від 19.11.2020 року, зобов`язалася повернути позивачу завдаток в розмірі 84 000,00 грн, після продажу будинку. Згідно зі\~ст.570 ЦК України\~завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Отже, ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання. Тобто, внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу. Згідно ч.1\~ст.635 ЦК України\~попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Аванс не має забезпечувальної функції. Якщо основний договір не укладено з ініціативи будь-якої зі сторін, то аванс повертається його власникові. При цьому питання, з чиєї вини не було укладено договір купівлі-продажу, правового значення для повернення авансу не має. Згідно правової позиції зазначеної у Постанові Верховного Суду від 17.06.2021 року по справі №711/5065/15-ц сума грошових коштів, що за своєю правовою природою є авансом, підлягають поверненню особі, яка їх сплатила, незалежно від того, з вини якої сторони не відбулося укладення договору. З огляду на те, що договір купівлі-продажу будинку, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладений не був, а вони лише домовилися укласти такий договір в майбутньому, передана позивачем відповідачу грошова сума є авансом, який підлягає поверненню позивачу. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним за подання даного позову до суду судовий збір у сумі 992 грн. 40 коп.

Outcome: approved