Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

20.07.2022 представник позивача [PERSON] адвокат Шевченко О.А. звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просив: - cтягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 56 009,00 грн збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири, що трапилося 03 січня 2021 року; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 2\~000,00 грн вартості підготовки Висновку експерта С-21001 експертного будівельно-технічного дослідження щодо визначення дійсного розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , від 25.01.2021; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 10 000,00 грн моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, що трапилося 03.01.2021. Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 13.04.2021 позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задоволено частково; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 56 009,00 грн у відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири 03 січня 2021 року; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 2 000,00 грн вартості підготовки Висновку експерта С-21001 від 25 січня 2021 року експертного будівельно-технічного дослідження щодо визначення дійсного розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 7 000,00 грн у відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири 03 січня 2021 року; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 3 050,88 грн у відшкодування витрат по сплаті судового збору; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 4 176,00 грн у відшкодування витрат по оплаті правничої допомоги. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 03.06.2021 вищевказане заочне рішення скасовано, призначене судове засідання для розгляду справи по суті на 10.06.2021. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 10.06.2021 призначено комплексну судову будівельно-технічну та товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Чернігівському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 01.09.2021 провадження у справі поновлено за клопотанням експертів, справу призначено до розгляду на 14.09.2021. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 14.09.2021 матеріали цивільної справи направлено Чернігівському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи згідно ухвали Деснянського районного суду м. Чернігова від 10.06.2021; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 14.01.2022 провадження у справі поновлено за клопотанням експертів, справу призначено до розгляду на 31.01.2021. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 31.01.2022 матеріали цивільної справи направлено Чернігівському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи згідно ухвали Деснянського районного суду м. Чернігова від 10.06.2021; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 30.06.2022 провадження у справі поновлено у зв`язку з виконанням ухвали суду про призначення судової експертизи; справу призначено до розгляду на 20.07.2022. У судове засідання учасники справи не з`явилися, про час і місце розгляду справи оповіщені у встановленому законом порядку, представники сторін просили справу розглянути за їхньої відсутності. Згідно вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 02.12.2013 [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу було придбано трикімнатну квартиру [ADDRESS] . Відповідні відомості було внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень у передбаченому законом порядку. Вказаний об`єкт нерухомості використовується [PERSON] для постійного проживання разом із її чоловіком [PERSON] та дочкою [PERSON] (а.с. 9-10, 11). Власником квартири [ADDRESS] , розташованої на п`ятому поверсі даного будинку, є [PERSON] (а.с. 36). Частиною першою статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно статті 379 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України) житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. Відповідно до статті 150 Житлового кодексу УРСР вказує, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Водночас,\~частинами першою\~та другою\~статті 13\~ЦК України\~передбачено,\~що цивільні\~права особа\~здійснює у\~межах,\~наданих їй\~договором або\~актами цивільного\~законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Частинами четвертою\~та п`ятою\~статті 319\~ЦК України\~встановлено,\~що власність\~зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Стаття 151\~Житлового кодексу\~УРСР покладає\~на громадян,\~які мають\~у приватній\~власності жилий\~будинок (квартиру),\~зобов`язані\~забезпечувати його\~схоронність,\~провадити за\~свій рахунок\~поточний і\~капітальний ремонт,\~утримувати в\~порядку придомову\~територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом Української РСР. Абзацом 5 пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 №?572, передбачено, що власник зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. 03.01.2021 стався порив шлангу холодного водопостачання на кухні належної відповідачці квартири, внаслідок чого трапилося залиття квартири позивачки, розташованої поверхом нижче. В результаті даної події вода потрапила на стелю, стіни, підлогу, меблі, ламінат та килимове покриття, побутову техніку у квартирі позивачки, що призвело до заподіяння останній істотної майнової шкоди. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №?76, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт. 04 січня 2021 року комісією у складі інженера ВТВ ОЖБК м. Чернігова [PERSON] , майстра ОЖБК [PERSON] та слюсаря аварійної служби ОЖБК м. Чернігова Мошаренкова С.О., за присутності позивачки, було складено акт №368 про залиття належної [PERSON] квартири, причиною якого був порив шлангу ХВП на кухні в кв. [ADDRESS] ; в результаті залито: у кімнаті: гіпсокартон та водоемульсійне фарбування стелі, шпалери на стінах, килимове покриття підлоги; на кухні: гіпсокартон та водоемульсійне фарбування стелі, кахельна плитка на стінах та підлозі, електрична проводка, електрична духовка та меблі; ванна кімната: гіпсокартон та водоемульсійне фарбування стелі, кахельна плитка на стінах та підлозі, килимове покриття та пральна машина (а.с. 14). Пунктом 3 частини другої статті 11 ЦК України завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі визначено в якості однієї із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. За приписами частин 1-3 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (частина 3 статті 386 ЦК України). Частинами першою та другою статті 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно висновку експерта С-21001 від 25 січня 2021 року експертного будівельно-технічного дослідження щодо визначення дійсного розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , розмір завданої позивачеві шкоди становить 56 009,00 гривень (а.с. 17-33). Як убачається з квитанції до прибуткового касового ордера № 51 від 15.01.2021, за вказаний висновок позивач сплатила 2\~000,00 грн (а.с. 16). Згідно висновку експертів Чернігівського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи від 20.06.2022 № 3505/3506/21-24, дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 30\~118,01 грн; дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої власнику майна, визначеному в акті від 04.01.2021 № 368 (а.с. 14), внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 26 341,90 грн. Згідно зі статтею 12, частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Заперечення представника відповідача, виловлені у заяві про розгляд справи без участі, щодо відсутності у висновку експертів відомостей про перевірку фактичного стану техніки спростовуються змістом самого висновку, де зазначено, що дослідження проводилось зовнішнім оглядом наданих об`єктів при природному та штучному освітленні. Не заслуговує на увагу і твердження представника відповідача про недопущення сторони відповідача до проведення судової експертизи, оскільки не підтверджено жодними доказами. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Враховуючи вимоги закону, диспозитивність цивільного судочинства, обставини справи та зібрані докази, суд доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 56\~009,00 грн. Згідно з положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. При визначенні розміру моральної шкоди, заподіяної [PERSON] , окрім звичайних за подібних обставин моральних страждань та переживань, що об`єктивно викликаються у будь-якої людини пошкодженням належного їй майна та необхідністю термінової заміни або відновлення останнього, судом враховується також і не спростована у ході судового розгляду відповідачем обставина, що позивачем та її чоловіком, які є військовослужбовцями, було заздалегідь заплановано щорічну відпустку на січень 2021 року, проте внаслідок залиття квартири позивач, замість використання права на відпочинок, була вимушена повністю витратити відповідний період вільного від роботи часу на усунення наслідків залиття її квартири, збір та підготовку документів для майбутнього судового провадження. З огляду на характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, тривалість відновлення порушеного права, достатньою грошовою компенсацією завданої позивачеві моральної шкоди суд вважає суму в 7 000,00 гривень. Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених вимог (96%). Враховуючи викладене,

Outcome: partial