Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-28 00:00:00

04.04.2021 року представник позивача [PERSON] -адвокат Гінінгер Анатолій Залманович звернувся до Садгірського районного суду м. Чернівці з позовом до [PERSON] про стягнення завданих збитків у зв`язку із відчуженням товару у покупця (а.с. 1-5). Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 19 червня 2017 року між ним та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:41:004:0023, площею 0,6465 га, що розташована за адресою [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., реєстр № 10096. Вказав також, що на підставі рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02.05.2018 року у справі № 718/2250/17 скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо реєстрації права власності [PERSON] та [PERSON] на вищевказану земельну ділянку, витребувано її у [PERSON] та повернуто [PERSON] . Вважає, що відповідач зобов`язаний відшкодувати позивачу завдані збитки у зв`язку з відсудженням у нього земельної ділянки у розмірі 4139798 грн., згідно звіту про експертну грошову оцінку на день звернення до суду. За таких обставин, просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] завдані збитки в сумі 4 139 798 гривень та понесені судові витрати. Крім того, в забезпечення позовних вимог 06.04.2021 року позивачем [PERSON] було подано заяву про забепечення позову. 20.04.2021 року Садгірським районним судом м. Чернівці у вищевказаній заяві про забезпечення позову було відмовлено. Постановою Чернівецького апеляційного суду від 28 травня 2021 року було скасовано ухвалу Садгірського районного суду м. Чернівці від 20.04.2021 р. та задоволено заяву про забезпечення позову частково. Ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 20.04.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання на 20.05.2021 р. на 11:00 год. Ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 24.01.2022 року було зупинено провадження у справі до набрання законної сили рішення у справі 726/31/22 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 19.06.2017 р земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:41:004:0023, площею 0,6465 га, що розташована за адресою [ADDRESS] . Постановою Чернівецького апеляційного суду від 23.02.2022 року ухвалу Садгірського суду м.Чернівці від 24.01.2022 року скасовано та направлено справу на продовження розгляду. В судовому засіданні представник позивача адвокат Гінінгер А.З. просив задовольнити позов у повному обсязі, надав пояснення, викладені у позовній заяві. Представник відповідача адвокат Кутровська Н. та відповідач [PERSON] заперечували проти позову, вважають позовні вимоги [PERSON] такими, що не ґрунтуються на нормах законодавства, надавши пояснення, викладені у відзиві на позов. Так, зазначили, що договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:41:004:0023, площею 0,6465 га, що розташована за адресою [ADDRESS] 19.06.2017 року між [PERSON] та [PERSON] підписано. Відповідно до пункту 3 Договору продаж земельної ділянки вчинено за 347400,00 грн. Доводи щодо стягнення з нього збитків в розмірі 4 139 798,00 грн. позивач обґрунтовує положенням ч.1 ст.661 ЦК України, відповідно до якої, у разі вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, продавець має відшкодувати покупцеві завдані йому збитки, якщо покупець не знав або не міг знати про наявність цих підстав, а також на вимогах ст.22 ЦК України про право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, на їх відшкодування. При цьому, у відповідності до ч.1 ст.22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Для застосування таких засобів відповідальності як стягнення збитків необхідними є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками та вини. У відзиві також зазначили, що право власності на вказану земельну ділянку виникло у нього внаслідок набуття статусу кредитора по відношенню до боржника - [PERSON] , грошові вимоги до якої були забезпечені Іпотекою належного їй нерухомого майна, та шляхом звернення стягнення на таке майно у відповідності до умов Іпотечного договору. Пунктом 5.4. Іпотечного договору №0001/08/25-KLMf/S-1 від 15.03.2010 року за яким [PERSON] виступає Іпотекодавцем, встановлено, що у разі порушення умов Кредитного договору та/або умов цього договору Іпотекодержатель направляє Іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення. У зв`язку з порушенням [PERSON] умов кредитного договору, у відповідності до ч.1 ст.35 ЗУ «Про іпотеку», [PERSON] було направлено на адресу [PERSON] вимогу про усунення порушення умов кредитного договору. У зв`язку з тим, що протягом встановленого у вимозі строку, [PERSON] порушення умов кредитного договору не усунула, 07 червня 2017 року він звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., із заявою про реєстрацію права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя. На підставі поданих ним необхідних документів, приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., як спеціальним суб`єктом державної реєстрації прав, було зареєстровано заяву про реєстрацію права власності та прийнято відповідне рішення про реєстрацію прав. Факт реєстрації права власності на спірну земельну ділянку за [PERSON] в єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також факт наступного посвідчення цим же нотаріусом Договору купівлі-продажу від 19.06.2017 р. свідчить про те, що правові підстави для вчинення реєстраційних дій перевірялися реєстратором на предмет їх відповідності вимогам законодавства, і у вказаної особи не було жодних застережень до цих документів. Таким чином, станом на момент відчудження ним спірної земельної ділянки [PERSON] , договір від 19.06.2017 р. відповідав усім ознакам дійсності правочину, право власності на відчужуване майно було зареєстроване за ним у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а тому він, в силу положень ст. 317 ЦК України, вправі був його відчужувати; будь-яких обтяжень та заборон, а також записів про судові спори на вказане майно не було зареєстровано в реєстрі; у зв`язку з чим я гарантував про відсутність прав третіх осіб на відчужуване майно. За таких обставин, порушення прав та законних інтересів позивача, його правомірне очікування та законні сподівання щодо мирного володіння нерухомим майном відбулось саме через протиправність рішення нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а не через невідповідність його дій вимогам закону. За таких обставин відповідальність за шкоду, що була завдана позивачу несе особа, дії якої призвели до виникнення такої шкоди внаслідок недотримання нею вимог нормативно-правових актів, тобто нотаріус Шкляр М.М. Крім цього, у відзиві зазначили, що [PERSON] був залучений до справи № 718/2250/17 за позовом [PERSON] про витребування у нього земельної ділянки у якості відповідача, знав про розгляд справи та мав можливість доводити добросовісність набуття ним у власність цього майна, однак жодних заперечень щодо вимог [PERSON] не заявляв, в судові засідання не з`являвся, судові рішення у справі не оскаржував. Також Позивачу - [PERSON] було достовірно відомо про обставини набуття ним права власності на земельну ділянку, а саме те, що право власності було набуто [PERSON] на підставі Іпотечного договору та шляхом звернення стягнення та таке майно про що свідчить зазначена в п .2 Договору купівлі - продажу від 29 червня 2017 року інформація. Разом з тим, підстав для вилучення земельної ділянки на момент укладення між [PERSON] та Позивачем договору купівлі-продажу земельної ділянки об`єктивно не існувало. Оскільки, відповідне судове рішення, яким було скасовано державну реєстрацію права власності ухвалено Кіцманським районним судом Чернівецької області тільки 02.05.2018 року та набрало законної сили 07.08.2018 року. Вважають, що при вирішенні спору суду слід також врахувати, що витребування майна було саме наслідком скасування судом рішення реєстратора (нотаріуса як спеціального суб`єкта державної реєстрації прав), а не встановлення неправомірності відчуження ним майна. З врахуванням вищевикладеного, вважають безпідставними вимоги Позивача про стягнення з нього збитків у розмірі 4 139 798,00 грн. Крім цього, відповідач [PERSON] , допитаний як свідок в судовому засіданні пояснив, що на протязі двох років він був знайомим з [PERSON] , з яким разом займалися спортом. Останній, представившись спеціалістом з фінансових операцій, запропонував викупити лот на аукціоні: земельну ділянку в [PERSON] з майном та земельну ділянку на [PERSON] . Він погодився. [PERSON] відвів його до свого знайомого нотаріуса [PERSON] , яка займалася всіма угодами. За оплатною допомогою [PERSON] він прийняв участь у аукціоні та виграв лот за 270 000 доларів. При оформленні цих дій він місяць ходив до нотаріуса і підписував якісь документи. Ніякого [PERSON] він не знає і його не бачив, ніякого договору купівлі-продажу він не підписував, земельну ділянку на [PERSON] не мав наміру продавати і не продавав. Нотаріус [PERSON] разом з [PERSON] (який одразу втік в Німеччину і там проживає) вчинили шахрайські дії відносно нього та заволоділи його власністю. Про укладений ніби ним договір купівлі -продажу земельної ділянки [PERSON] він дізнався тільки в Кіцманського районному суді Чернівецької області, який незаконним рішенням від 02.05.2018 року у справі № 718/2250/17 скасував його право власності та повернув майно та земельні ділянки боржнику [PERSON] . В цей період він неодноразово звертався за правовою консультацією до адвоката Гінінгера А.З., приходив до нього в офіс, переписувався в соцмережах, розповідав свої проблеми і отримував платні консультації останнього, при цьому наразі на даний час адвокат [PERSON] захищає його опонента і виступає в суді проти нього. Пізніше за порадою його адвоката ним було укладено мирову угоду з боржником на невигідних для себе умовах, при цьому спірна земельна ділянка залишилася у власності [PERSON] . Стверджує, що 19 червня 2017 року він з [PERSON] ніякого договору купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:41:004:0023, площею 0,6465 га, що розташована за адресою [ADDRESS] - не укладав, приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М. обманом отримала його підпис на договорі. На даний час він звернувся до правоохоронних органів щодо зазначених шахрайських дій, наразі розслідується кримінальна справа. Крім цього, ним подано позов про визнання договору від 19 червня 2017 року між ним та [PERSON] щодо купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:41:004:0023, площею 0,6465 га, що розташована за адресою [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., реєстр № 10096 недійсним. Просив зупинити розгляд зазначенної справи до вирішення питань в кримінальному судочинстві та до вирішення позову про визнання цього договору недійсним. Просив відмовити повністю в задоволенні позовних вимог. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, відповідача, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02.05.2018 року у справі № 718/2250/17, яке вступило в законну силу, встановлено, що 07.10.2008 року між ЗАТ АКБ «Форум» та [PERSON] укладено кредитний договір №0001/08/25 -KLMf, за умовами якого останній отримав кредит в розмірі 850000,00 доларів США за ставкою 14% річних. 15.03.2010 року між [PERSON] , [PERSON] та ПАТ «Форум» укладено договорі про заміну боржника у зобов`язанні, відповідно до якого [PERSON] прийняла на себе обов`язки боржника за кредитним договором №0001/08/25 -KLMf. 15 березня 2010 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу комплексу будівель за адресою [ADDRESS] , за умовами якого, [PERSON] передав у власність [PERSON] зазначений комплекс будівель. 15 березня 2010 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, площею 0,43 га за адресою с. Стрілецький Кут Кіцманського району Чернівецької області. Для забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 15 березня 2010 року між ЗАТ АКБ «ФОРУМ» та ПАТ«Авто-Форвард» укладено договори поруки, відповідно до якого, останнє поручилося за виконання позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором. На забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 15 березня 2010 року із [PERSON] укладено договір іпотеки, предметом якого є комплекс будівель, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки площею 0,43 га та 0,6456 га.24 березня 2017 року між ПАТ "Банк Форум" та ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" укладено договір про відступлення права вимоги, за умовами якого ПАТ "Банк Форум" відступає, а ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" набуває право вимоги кредитора до боржників за договором кредиту, іпотечним договором та договором поруки . 24 березня 2017 року між ПАТ "Банк Форум" та ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" також укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором №0001/08/25-KLMf/S-l, за умовами яких первісний іпотекодержатель ПАТ "Банк Форум" відступає, а новий іпотекодержатель ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" набуває права первісного іпотекодержателя. 24 березня 2017 року між ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" та [PERSON] укладено договір про відступлення прав вимоги, за умовами якого ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" відступає, а [PERSON] набуває всі права вимоги кредитора до боржників за договором кредиту, іпотечним договором та договором поруки. 25 березня 2017 року між ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" та [PERSON] також укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором №0001/08/25-KLMf/S-l, за умовами якого іпотекодержатель ТОВ "Фінансова компанія "Інвест-Кредо" відступає, а новий іпотекодержатель [PERSON] набуває права первісного іпотекодержателя . Таким чином, [PERSON] набув права вимоги до [PERSON] за кредитним договором №0001/08/25 -KLMf та Іпотечним договором №0001/08/25-KLMf/S-l. Крім цього, рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02.05.2018 року у справі № 718/2250/17 встановлено, що відповідач [PERSON] , звернувши стягнення на предмет іпотеки, не дотримався умов Договору Іпотеки, оскільки в порушення п.5.4 Іпотечного договору не направив [PERSON] вимоги про усунення порушень умов кредитного договору, а саме у наданому [PERSON] попередженні не міститься дати його складання чи надсилання, адресата, розрахунку суми заборгованості на конкретну дату, вказівки на спосіб звернення та дату, з якої починається обрахунок 30-ти денного строку, наданого для усунення порушень. Розписка про нібито отримання [PERSON] поштового відправлення з вказаним попередженям, надана відповідачем по справі, не є підтвердженням отримання [PERSON] такого повідомлення, оскільки підпис у рекомендованому повідомленні про вручення вказаних документів їй не належить, отже встановлена відсутність безперечних доказів отримання [PERSON] досудової вимоги [PERSON] про дострокове повернення кредиту та сплати заборгованості за кредитним договором. Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідачем [PERSON] не дотримано всіх умов Іпотечного договору та не вірно застосовано механізм звернення стягнення на предмет іпотеки, а тому майно, що є предметом іпотеки повернуто попередньому власнику - [PERSON] . Отже, рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02.05.2018р. у справі №718/2250/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 35625660 від 12.06.2017 року, щодо реєстрації права власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна - земельної ділянки, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 1272077073101, кадастровий номер: 7310136900:41:004:0023, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 35753700 від 19.06.2017 року, щодо реєстрації права власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна - земельну ділянку, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 1272677073101, кадастровий номер: 7310136900:41:004:0023, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Витребувано у [PERSON] та повернуто [PERSON] земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1272077073101, кадастровий номер: 7310136900:41:004:0023, площею 0.6465 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Враховуючи зазначене вище, судом було скасовано реєстрацію права власності на земельну ділянку за [PERSON] та витребувано її із володіння [PERSON] . Зазначене вище рішення суду вступило в законну силу 07.08.2018р., що підтверджується відміткою Кіцманського районного суду Чернівецької області на ньому. Та виконано державним реєстратором Чернівецької міської ради Добкою О.Г. 30 жовтня 2018 року шляхом реєстрації права власності на земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1272077073101, кадастровий номер: 7310136900:41:004:0023, площею 0.6465 га за [PERSON] , підстава для державної реєстрації - рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області у справі №718/2250/17 від 02.05.2018р.. Враховуючи, що із володіння позивача за рішенням суду було витребувано нерухоме майно, продавець такого майна (відповідач у справі) зобов`язаний відшкодувати позивачу завдані збитки у зв`язку із відсудженням такого майна в зв`язку із наступним. Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Позивач зазначає, що існування обставин, визначених ч. 1 ст. 661 ЦК України є імперативною підставою для відшкодування позивачу завданих внаслідок вилученої земельної ділянки збитків і таке відшкодування має бути здійснене продавцем, а саме [PERSON] . Сума відшкодування станом на день подачі позовної заяви до суду складає 4 139 798 грн., а тому позивач просить стягнути дану суму з відповідача. Частиною першою ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з пунктом першим частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладені договору, виборі контрагента, визначені умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). Статтею 655 ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі (стаття 657 ЦК України). Із матеріалів справи вбачається, що 19 червня 2017 року між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки, який був посвідчений приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., реєстр. №10096. Відповідно до умов цього договору [PERSON] продав позивачу земельну ділянку площею 0,6465 га, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , кадастровий номер - 7310136900:41:004:0023 за 347400 гривень, (п.3 договору). Укладаючи даний правочин, позивач як добросовісний набувач не знав і не міг знати про неможливість відчуження спірної квартири відповідачем. У статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої статті 661 ЦК України у разі вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, продавець має відшкодувати покупцеві завдані йому збитки, якщо покупець не знав або не міг знати про наявність цих підстав. У постанові Верховного Суду України від 29 червня 2016 року у справі 6-1376цс16 викладено правовий висновок про те, що статтею 330 ЦК України встановлено, що в разі, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на майно, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу його не можна витребувати в нього; одним із чинників дотримання принципу пропорційності при втручанні у право особи на мирне володіння майном є надання їй справедливої та обґрунтованої компенсації, тому покупець, у якого вилучається майно, не позбавлений можливості порушувати питання про відшкодування завданих збитків на підставі статті 661 ЦК України. Отже, у разі якщо позов власника про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено, покупець цього майна має право відповідно до статті 661 ЦК України звернутися до суду з вимогою до продавця про відшкодування збитків, завданих вилученням у нього товару за рішенням суду з підстав, що виникли до моменту його продажу. Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просив стягнути як збитки суму, відповідно до Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,6465 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер - 7310136900:41:004:0023 станом на момент подання цього позову в розмірі 4 139 798 грн. Щодо Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,6465 га, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , кадастровий номер - 7310136900:41:004:0023, складений [PERSON] станом на 30.03.2021 рік суд приходить до висновку, що зазначений доказ не може бути визнаний належним та допустимим доказом з огляду на наступне. Так, ст. 106 ЦПК України , передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК України передбачено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасників справи, має ці самі права та обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Відповідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у Звіті про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,6465 га, за адресою [ADDRESS] , кадастровий номер - 7310136900:41:004:0023, складений [PERSON] не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві висновки та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справ, які за законом мають підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Ураховуючи те, що висновок оцінювача [PERSON] не є належним та допустимим доказом, суд приходить до висновку, що [PERSON] не доведено, що йому заподіяно збитків на суму 4 139 798 грн. Зазначена правова позиція висловлена Верховним судом у Постанові від 18.12.2019 року у справі № 522/1029/18. Відповідно до ч. 1 ст. 691 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу. Пунктом 3 договору купівлі - продажу спірної ділянки визначено, що продаж зазначеної земельної ділянки за домовленістю сторін вчиняється за 347400,00 грн. Сторони стверджують, що розрахунок був проведений до підписання договору. З наведеного слід зробити висновок, що доводи позивача про відшкодування збитків більшої суми, ніж зазначено в самому договорі, не можуть бути прийняті. Отже, з відповідача на користь позивача на відшкодування понесених збитків слід стягнути суму, сплачену за придбання земельної ділянки, вказану в договорі купівлі-продажу. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial