Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що [INFO] помер його дід, [PERSON] . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина у вигляді 2/5 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] спадщину прийняли за правом представлення відповідачі [PERSON] , ( [PERSON] , які постійно проживали разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначають, що не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки не знав про існування заповіту. Ухвалою від 12.11.2021 відкрито провадження у справі, постановлено розглядати останню за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, встановлено учасникам процесу строки на подачу до суду заяв по суті справи. Відповідачі не скористалися своїм процесуальним правом на подачу до суду заяв по суті справи. Ухвалою від 05.05.2022 клопотання про витребування доказів задоволено, витребувано у Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області належним чином засвідчену копію спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] . 29.07.2022 на виконання ухвали суду від Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області до суду надійшов лист, згідно якого Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , за період з 01.01.2010 року нотаріальною конторою не заводилася та не видавалася. Нотаріальні документи з 2006 року по 2009 рік включно передані на зберігання до Київського обласного державного нотаріального архіву. В судове засідання учасники процесу не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись, направили до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач заявлені вимоги підтримав, просив їх задовольнити, відповідачі позовні вимоги визнали, проти задоволення позову не заперечували. У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи та письмові докази, зазначає наступне. Судом встановлено, що [INFO] у віці 75 років у м. Боярка Київської області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 25.01.2006 року серії [NUMBER] . Згідно довідки №2648 від 18.03.2003 р. виданої Виконавчим комітетом Боярської міської Ради народних депутатів Києво-Святошинського району Київської області [PERSON] з 1990 року був зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . Згідно договору купівлі-продажу будинку від 24.01.1978 р. після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді 2/5 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Згідно копії заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Стратілат П.І. 11 серпня 2003 р. зареєстрованим в реєстрі № 3137 [PERSON] заповів [PERSON] частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Як слідує зі змісту постанови завідувача державної нотаріальної контори нотаріуса Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) Панікар В.М. від 17.08.2021 № 1752/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки останній не прийняв спадщину після смерті [PERSON] у встановлені законом порядку та строк. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Наведене узгоджується\~з постановою\~Верховного Суду\~у складі\~постійної колегії\~суддів Другої\~судової палати\~Касаційного цивільного\~суду від\~26.06.2019справа № 565/1145/17. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, беручи до уваги, що відповідачами позов визнано, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини, вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved