Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-14 00:00:00

Позивач [PERSON] в вересні 2021 звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди, завданої в наслідок залиття квартири, вказавши, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка є власником розташованої на поверх вище квартири [ADDRESS] . 13.06.2021 року близько 7 годин вона виявила мокру стелю у вбиральні своєї квартири. 16.06.2021 року майтром ТОВ «УК «Нова якість» Степаненко Н.М. був складений акт про залиття квартири. Коли вони піднялись до відповідача [PERSON] , то вона пояснила, що у неї все сухо і нічого не протікає. Вона звернулась до відповідачки з проханням відшкодувати завдані збитки в добровільному порядку, але [PERSON] відмовилась. Позивачка вказує, що відповідач неодноразово затоплювала її житло і на зауваження не реагувала. ЧВ КНДІСЕ МЮ України було проведено експертне дослідження, згідно висновку якого відновлення попереднього стану складає 604 грн. Просила суд стягнути з [PERSON] завдану матеріальну шкоду в наслідок залиття квартири в розмірі 604 грн., витрати понесені за проведення експертного дослідження в сумі 4942,40 грн., витрати за надання правової допомоги в сумі 5000 грн., сплачений судовий збір в сумі 908 грн. та витрати на здійснене ксерокопіювання в сумі 166 грн. Ухвалою суду від 04.10.2021 року позовну заяву прийнято до провадження. Вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні. Позивачка [PERSON] в судове засідання не зявилась, причини неявки суду невідомі. У відповіді на відзив позивачка [PERSON] заперечувала доводи відповідачки та її представника та наполягала на задоволенні її позову, оскільки її вимоги доведені належними доказами. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Нікітюк А.М. заперечував проти задоволення позову вказуючи, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження вини відповідачки в затопленні її квартири. Також заперечував щодо стягнення витрат понесених на правничу допомогу, оскільки вони не підтверджені належними доказами. Просив в позові відмовити повністю. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду невідомі. У відзиві на позов від 10.11.2021 року, поданого представником відповідачки адвокатом Траченко І.В., зазначено, що відповідачка не визнає вимоги в повному обсязі. Так, 11.07.2013 року на підставі договору купівлі-продажу вона стала власником квартири [ADDRESS] . За допомогою відповідних служб, в квартирі нею було встановлені лічильники обліку споживання води. З сусідами вона намагається мати добросусідські відносини. За своєї відсутності завжди перекриває всі крани. В жовтні 2015 року через тріщину герметичної прокладки сталося залиття квартири позивачки. Працівниками [PERSON] було усунуто несправність, а також запропоновано відшкодування витрат понесених на відновлення квартир, що розташовані нижче. Проте в 2015 році позивачка жодних претензій та вимог про відшкодування шкоди не заявляла. Оскільки з того часу минуло понад три роки, то суд не повинен приймати до уваги, як доказ постійного затоплення квартири позивачки, акт від 2015 року. Щодо затоплення 13.06.2021 року, то зазначала, що 13.06.2021 року десь о 7 годині до неї в квартиру з криком увірвалась позивачка і почала звинувачувати у затопленні. Оглянувши разом квартиру та не виявивши слідів залиття, позивачка залишила її квартиру. Оскільки 13.06.2021 року було вихідним днем, то в перший робочий день вона звернулась до управлінської компанії з заявою про встановлення та усунення причин появи вологої стелі в квартирі позивачки. 16.06.2021 (вівторок) до неї прийшов представник ТОВ «УК «Нова якість» і повідомила, що за заявкою позивачки вона зясовує причини затоплення її квартири. При цьому їй не було запропоновано взяти участь в даному огляді та складенні акту про фіксацію морої плями. Відповідачка вважає даний акт неналежним доказом та просила не брати й \~ \~ \~ \~ого до уваги, оскільки в ньому відсутні посилання на встановлення причин затоплення та він складався без залучення її, як винної сторрони за твердженням позивачки, і не підписаний нею. Відповідачка наголошує, що працівником ТОВ «УК «Нова якість» не встановлювались причини виникненя мокрої плями. 22.06.2021 слюсарі-сантехніки ТОВ «УК «Нова якість» після зясування причин протікання припустили, що протікання мало непомітне візуальне існування і могло бути викликане надмірним вібраційним впливом будівельно-ремонтних робіт та/чи несанкціонованого втручання мешканців квартири нижче в роботу системи трубопроводу (заміна трубопроводів в межах квартир без належної герметизації в місці з`єднання труб між квартирами). Ніяких замін чи ремонтних робіт в її квартирі на той час не виконувалось. Заперечувала щодо ігнорування претензій з боку позивача та вказувала на невеликий дохід, що складається з пенсії в розмірі 2000 грн. на місяць. Просила відмовити в задоволенні позову. Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, допитавши експерта та свідка, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного в ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належить на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорної конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Згідно п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та додатку № 4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд повинен враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована,то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Згідно ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності (серія [NUMBER] ) та копією технічного паспорта на квартиру. Відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що не заперечується нею та про що зазначено у відзиві на позов, атому відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України доведенню не підлягає. Відповідно до копії Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 16.06.2021 року, складеного уповноваженою особою від управителя ТОВ «УК Нова якість» дільниця 24» майстром Степаненко Г.М., за участю власника квартири [ADDRESS] , встановлено, що з пояснень власника квартири [ADDRESS] , 13.06.2021р. близько 7 години виявлено мокру стелю у вбиральні. Власник вище розташованої квартири [ADDRESS] пояснила, що в неї в квартирі все сухо і нічого не протікає, також пояснила, що в її квартирі на інженерних мережах проводилась заміна прокладки. Звернень від мешканки квартири [ADDRESS] до ТОВ «УК «Нова якість» на несправність інженерних мереж не надходило. Станом на 16.06.2021 в квартирі [ADDRESS] у вбиральні на стелі мокрі жовті плями (поліпшене клейове фарбування). Причиною затоплення вказано посилання на ст. 151 ЖК України. Сторонам рекомендовано знайти компроміс у вирішенні питання про відшкодування шкоди. Відповідно до висновку експертного дослідження №1036/21-23 від 17.08.2021, складеного експертом ЧВ КНДІСЕ Науменко О., - вартість ремонтно-будівельних робіт квартири [ADDRESS] в цінах діючих на момент проведення дослідження, складає 604,00 грн. Відповідачем не заявлялось клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Допитана в судовому засідання експерт [PERSON] , пояснила, що вона є судовим експертом ЧВ КНДІСЕ та нею на замовлення [PERSON] було проведено експертне будівельно-технічне дослідження для встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень і відновлення попереднього технічного стану конструктивних елементів та їх оздоблювальних покритів в квартирі [ADDRESS] , що могли виникнути в наслідок залиття приміщення вбиральні. Питання щодо визначення причин залиття не ставилось, тому вони і не встановлювались. Власника вище розташованої квартири [ADDRESS] вона не викликала, оскільки це було експертне дослідження на замовлення фізичної особи, якби було призначено судову експертизу, то вона повинна була б повідомити та викликати всіх сторін. А в даному випадку вона не повинна була повідомляти відповідачку про гляд квартири позивача. Допитаня в якості свідка [PERSON] , пояснила, що вона працює майстром на ТОВ «УК «Нова якість». 16.06.2021 року вона виконувала заявку подану з квартири [ADDRESS] щодо фіксації наслідків затоплення квартири, а саме санвузла. Під час огляду квартири [ADDRESS] було виявлено на стелі вбиральні мокрі плями, що зафіксовано в акті. Після складання акту вони піднялись до квартири [ADDRESS] , власник якої показала, що в неї все сухо та нічого не протікало та не протікає. Акт підписати вона категорично відмовилась. Акт було запаковано в конверт та залишено в поштовій скринці, оскільки в подальшому двері в квартиррі [ADDRESS] їй не відчинили. Крім того свідок зазначила, що огляд квартир проводиться разом з слюремот тоді, коли безпосередньо відбувається залиття, а так як в даному випадку вже просто потрібно було зафіксувати наслідки залиття, то слюсар участі в огляді не приймав. Відповідачка [PERSON] заперечує факт наявності своєї вини в затопленні квартири позивачів вказуючи, що жодних робіт по заміні з`єднань чи труб вона не проводила та що ніякого протікання в неї в квартирі не було. Проте жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів відповідачем та її представником не було надано. За таких обставин, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачу було завдано матеріальної шкоди в розмірі 604,00 грн. в наслідок залиття її квартири (приміщення вбиральні), що сталось з вини відповідачки [PERSON] . А тому до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає матеріальна шкода, що була завдана в наслідок залиття квартири, в розмірі 604,00 грн. Позивачем також заявлено вимогу про стягнення з відповідачки на її користь сплаченого судового збору, витрат понесених на проведення експертного дослідження, копіювання документів та правничу допомогу. Відповідно до ст. 133 ЦПК України - судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, - інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). [PERSON] було сплачено 4942,40 грн. за проведення експертного дослідження, що підтверджується квитанцією №42 від 21.07.2021 року. Також [PERSON] було понесено витрати на ксерокопіювання документів для звернення до суду на суму 166 грн., що підтверджується чеком від 27.08.2021, які підлягають до стягнення з відповідачки на користь позивачки. Позивачем також при зверненні до суду з позовом був сплачений судовий збір в розмірі 908 грн., що підтверджується квитанцією від 08.09.2021. Оскільки позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди задоволено повністю, то з відповідачки на користь позивача слід стягнути 908 грн. сплаченого судового збору, 4942,40 грн. витрат на проведення експертного дослідження та 166 грн. витрат на копіювання документів. Щодо вимоги про стягнення витрат понесених позивачем на правничу допомогу, то слід зазначити наступне. На підтвердження витрат понесених на правничу допомогу [PERSON] надано договір про надання правничої допомоги від 04.09.2021 та ордер серія ЧК №127384 від 25.11.2021 про надання послуг адвокатом Гуковою Л.О. Проте свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю виданого на ім`я [PERSON] та інших доказів на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу не було надано. Таким чином суд приходить до висновку, що вимоги [PERSON] про стягнення понесених витрат на правничу допомогу в сумі 5000 грн., не підлягає задоволенню в звязку з їх недоведеністю. На підставі ст.ст. 11, 22, 322, 1166, 1192 ЦК України,

Outcome: approved