Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

У травні 2022 року [PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на свою користь пеню за прострочення сплати аліментів за період з 15 травня 2020 року по 01 березня 2022 року у розмірі 101\~356 грн. 68 коп. В обґрунтування вимог зазначається, що 22 вересня 2017 року Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області зареєстровано шлюб між сторонами. Від спільного подружнього життя у них народилася дочка, [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2020 року, що набрало законної сили 26 серпня 2020 року, розірвано шлюб між сторонами. Судовим наказом Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 червня 2020 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання дочки, [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частки його заробітку (доходу), починаючи з 15 травня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. Вказаний судовий наказ перебуває на виконанні у Дніпровському відділі державної виконавчої служби у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Відповідач судове рішення про стягнення аліментів не виконує, станом на 01 лютого 2022 року заборгованість по сплаті аліментів становить 101\~356 грн. 38 коп. Сума неустойки (пені) за період з 15 травня 2020 року по 01 березня 2022 року становить 340\~191 грн. 92 коп. З підстав стягнення неустойки позивач змушена звернутися до суду. Ухвалою суду від 08 червня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги підтримала, збільшила розмір неустойки до розміру заборгованості станом на 01 липня 2022 року 126\~687 грн. 13 коп. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав у повному обсязі. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що сторони у даній справі перебували у шлюбі, зареєстрованому 22 вересня 2017 року Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області. Від спільного подружнього життя у сторін народилася дочка, [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2020 року, що набрало законної сили 26 серпня 2020 року шлюб між сторонами розірвано. Судовим наказом Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 червня 2020 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання дочки, [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частки його заробітку (доходу), починаючи з 15 травня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. Вказаний судовий наказ перебуває на виконанні у Дніпровському відділі державної виконавчої служби у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Постановою головного державного виконавця Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 08 лютого 2022 року на боржника [PERSON] накладено штраф за неповну та нерегулярну сплату аліментів у розмірі 20\~271 грн. 27 коп. З розрахунку заборгованості вбачається, що за період з травня 2020 року по січень 2022 року у рахунок аліментів відповідачем не здійснено жодної сплати, заборгованість станом на 01 лютого 2022 року складає 101\~356 грн. 38 коп. Відповідно до розрахунку заборгованості за період з травня 2020 року по червень 2022 року у рахунок аліментів [PERSON] не здійснив жодної сплати, заборгованість станом на 01 липня 2022 року складає 126\~687 грн. 13 коп. Вище наведені факти свідчать про те, що відповідач постійно ухиляється від виконання обов`язків по утриманню дитини, взагалі не сплачує аліменти, внаслідок чого і виникла значна заборгованість. Вирішуючи питання по суті заявлених позовних вимог, суд керується наступним. За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Відповідно до статті 549\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49\~ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Згідно з частиною першою статті 196 Сімейного кодексу України (далі СК України) при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Визначаючи розмір пені за прострочення сплати аліментів, суд керується розрахунком заборгованості по аліментах від 20 липня 2022 року, виконаним головним державним виконавцем Арійончик К.В. Крім того, здійснюючи розрахунок пені, суд враховує положення частини першої статті 196\~СК України в тій частині, що розмір пені обмежений розміром заборгованості, на який нараховується пеня. Перевіряючи розрахунок позивача, зазначений у позовній заяві, суд вважає його правильно обчисленим, з урахуванням правової позиції висловленої Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18), яка відповідно до частини четвертої статті 263\~ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин. Відповідачем не наведено суду підстав (особливостей матеріального, сімейного стану тощо), у зв`язку з якими зазначена вище сума може бути зменшена. Відповідач пред`явлені до нього позовні вимоги визнав у повному обсязі. Відповідно до частини третьої статті 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат як витрати, пов`язані з розглядом справи. Відповідно до частин другої та восьмої статті 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача. Факт понесення позивачем витрат на правову допомогу підтверджений належними та допустимими доказами, відповідно кошти у розмірі 5\~456 грн. 00 коп. підлягають відшкодуванню. Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 1\~266 грн. 87 коп.

Outcome: approved