Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-20 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Представник позивача звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що в жовтні 2017 року\~АТ «Універсал Банк»\~запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Банківське обслуговування здійснюється дистанційно. 22 січня 2018 року [PERSON] звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 22 січня 2018 року про відкриття поточного рахунку № [NUMBER] . Підписуючи анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, відповідач своїм підписом повністю та безумовно прийняла пропозиції банку та погодилася з тим, що анкета заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. На підставі укладеного договору, відповідач отримала кредит у розмірі 25000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Платіжна картка активується банком при додаванні інформації з картки на мобільний додаток з авторизацією за номером телефону. Для ідентифікації клієнта при проведенні операцій з використанням картки при активації картки встановлюється ПІН-код, який є аналогом власноручного підпису клієнта. АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання перед відповідачем виконав, надав кошти, встановивши на рахунку відповідача кредитний ліміт в розмірі 25000 грн. [PERSON] прострочила виконання зобов`язань за договором, не здійснювала повернення кредиту та відсотків за користування кредитними коштами у терміни та на умовах визначених договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 25 травня 2020 року становить 37909,37 грн. Суму заборгованості в розмірі 37909,37 грн. та судові витрати в розмірі 2102 грн. просив стягнути з відповідача в судовому порядку. Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 4 листопада 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 4 листопада 2020 року відповідачу направлено копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання. 26\~січня 2021\~року до\~суду повернуто\~конверти із\~вкладеннями.\~Згідноданих\~довідок ф.20,\~сформованих представником\~відділення АТ\~«Укрпошта»,\~причиною повернення\~відправлення вказано,\~що адресат за вказаною адресою не проживає. 29 березня 2021 року відповідачу повторно направлено копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання. 10 квітня 2021 року копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками вручено відповідачу, що підтверджується\~даними відстеження\~відправлення на\~офіційному сайті\~АТ «Укрпошта». Відповідно до пункту 1 частини 8 статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Відповідно до положень\~статті 274 ЦПК України,\~справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. За правилами статті 281 ЦПК України, яка регламентує порядок заочного розгляду справи, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Аргументи учасників справи Відповідач відзиву на позов не подала. Відповідно положень частини 2 статті 191 та частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини справи Судом встановлено такі фактичні обставини. 22 січня 2018 року [PERSON] звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 22 січня 2018 року. У анкеті- заяві [PERSON] просила відкрити поточний гривневий рахунок № [NUMBER] та встановити кредитний ліміт на суму, вказану у додатку (а.с. 10). Відповідно до пунктів 2, 3 анкети-заяви, відповідач погодилася, що вказана анкета заява, разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами Таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердила, що підписанням цього договору вона стверджує, що ознайомлена з умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту та отримала їх примірник в мобільному додатку. Пунктом 6 анкети-заяви визначено, що відповідач засвідчила генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення її дій згідно з договором та засвідчення всіх наступних правочинів. Згідно з пунктом 10 анкети-заяви, відповідач надала право банку здійснювати договірне списання коштів з усіх її рахунків, відкритих в ПАТ «Універсал Банк» без додаткових розпоряджень, для погашення будь-яких інших її грошових зобов?язань, що випливають з умов договору . За даними довідки АТ «Універсал Банк» від 25 вересня 2020 року, на підставі укладеного договору відповідачу відкрито поточний рахунок № [NUMBER] та надано максимальний кредитний ліміт в розмірі 25000 грн. на поточний рахунок (а.с. 11). Позивачем здійснено розрахунок заборгованості за кредитним договором станом на 25 травня 2020 року, відповідно до даних якого заборгованість за тілом кредиту становить 37909,37 грн. (а.с. 8-9). Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України,\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені\~законом\~як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України,\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України,\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обовязок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги звязку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за\~законом\~надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу,\~договором приєднання\~є договір,\~умови якого\~встановлені однією\~із сторін\~у формулярах\~або інших\~стандартних формах,\~який може\~бути укладений\~лише шляхом\~приєднання другої\~сторони до\~запропонованого договору\~в цілому.\~Друга сторона\~не може\~запропонувати свої\~умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у звязку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги про стягнення заборгованості за тілом кредиту, в тому числі її розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, посилався на Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, як складові договору про надання банківських послуг, які розміщені на сайті: https:// www.monobank,ua/terms&file=umovy-2017-12-27. В позовній заяві позивач зазначає про факт ознайомлення з вказаними умовами відповідачем через мобільний додаток. Поряд з цим, Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, який, як стверджується представником позивача, надіслано на мобільний додаток відповідача, до позову не додано. Таким чином в матеріалах справи відсутні дані про те, в якій саме редакції Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблиця обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту надіслано відповідачу на мобільний додаток, і що саме з ними відповідач ознайомилася, розуміла і погодилася з ними, підписуючи анкету -заяву, а також те, що вказані документи на момент підписання анкети - заяви взагалі містили умови, які викладені позивачем в позовній заяві. Також позивачем не додано доказів погодження суми встановленого кредитного ліміту в розмірі 25000 грн. та отримання відповідачем платіжної картки. Вказані обставини позбавляють суд встановити дійсні умови договору, що були погоджені сторонами, перевірити чи здійснено нарахування суми заборгованості у відповідності до погоджених сторонами умов договору. Розміщені на сайті позивача Умови та\~правила надання\~банківських послуг\~в АТ\~«УніверсалБанк»,\~тарифи,\~таблиця обчислення\~вартості кредиту\~та паспорту\~споживчого кредитуналежним\~доказом бути\~не можуть,\~оскільки ці\~докази повністю\~залежать від\~волевиявлення і\~дій однієї\~сторони (банку),\~яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила. Перевірити умови вказаних Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, з якими відповідач була ознайомлена через мобільний додаток, суд не має можливості з причин неприєднання вказаних документів до позовної заяви. Суд вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої\~статті 634 ЦК України,\~за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки договір про надання банківських послуг, що розміщений на офіційному сайті позивача міг неодноразово змінюватися самим позивачем в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом. За таких обставин, позивачем не надано достовірне підтвердження обставин обговорення та погодження умов договору про надання банківських послуг АТ «УніверсалБанк», умов кредитування, умов нарахування та сплати відсотків за користування кредитом, погодження інших умов договору. У заяві, підписаній сторонами, відсутні умови щодо розміру встановленого кредитного ліміту, порядку нарахування простроченої заборгованості, нарахування відсотків за користування кредитними коштами та порядку списання коштів простроченої заборгованості зі сплати відсотків з рахунку відповідача в рахунок збільшення заборгованості за тілом кредиту. Відповідно до частин 1,2 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. За частиною 2 статті 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Доказами, які підтверджують рух коштів по рахунку відповідача, наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з вказаними положенням закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Розрахунок заборгованості, наданий позивачем, не містить обов`язкових реквізитів, притаманних первинному бухгалтерському документу чи витягу з нього, а тому не може бути достовірним доказом. Суд вважає, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Висновки за результатами розгляду Згідно правил\~статті 263\~ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Як зазначено в частині 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За правилами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Аналіз наведених норм процесуального права дає підставу вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Саме позивач мав довести в ході розгляду справи обґрунтованість кожного свого посилання щодо обґрунтованості вимог про підставність стягнення коштів за договором. За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних субєктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій обєктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обовязків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає (постанова Верховного Суду від 18 березня 2019 року по справі № 450/2488/16-ц). Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором не підтверджені матеріалами справи та є доведеними. Щодо розподілу судових витрат При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір в сумі 2102 гривні. Відповідно до правил частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно вказаного правила судовий збір поверненню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed