Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-24 00:00:00

Представник позивача ТзОВ Закарпатгаз Збут - Ізганич Н.Е. звернулася до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожитий природний газ. У свою чергу, відповідач [PERSON] подав до суду зустрічну позовну заяву до ТзОВ Закарпатгаз Збут про визнання дій протиправними та скасування суми боргових зобов`язань. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 03.11.2021 року зустрічний позов [PERSON] до ТзОВ Закарпатгаз Збут про визнання дій протиправними та скасування суми боргових зобов`язань об`єднано в одне провадження з первісним позовом представника позивача ТзОВ Закарпатгаз Збут - Ізганич Н.Е. до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожитий природний газ. Первісний позов мотивований тим, що [PERSON] був споживачем природного газу у постачальника ТзОВ Закарпатгаз Збут за адресою споживання природного газу: [ADDRESS] із 01.07.2015 року по 17.01.2021 року. 14.01.2021 року споживачем [PERSON] було ініційовано процедуру зміни постачальника природного газу з 18.01.2021 року. За даними інформаційної платформи оператора газотранспортної системи України було припинено дію Типового договору постачання між [PERSON] та ТзОВ Закарпатгаз Збут, а ІЕС - код споживача було виключено із реєстру споживачів ТзОВ Закарпатгаз Збут. У свою чергу, ТзОВ Закарпатгаз Збут виставив відповідачу остаточний рахунок, згідно якого сума заборгованості за послуги газопостачання становила 6\~159,57 гривень, які відповідач [PERSON] в добровільному порядку не сплатив. Таким чином, представник позивача за первісним позовом просить суд стягнути із відповідача [PERSON] заборгованість за спожитий природній газ у розмірі 6\~159,57 гривень - основного боргу, 258,70 гривень - інфляційні втрати та 91,13 гривень - 3% річних. Зустрічний позов мотивований тим, що він [PERSON] є інвалід війни та потерпілий від аварії на Чорнобильській АЕС 1 категорії. З 17.01.2021 року він змінив постачальника природного газу, із ТзОВ Закарпатгаз Збут на НАК Нафтогаз. Із сумою заборгованості він не згідний, оскільки в даному випадку не існує договірних правовідносин між сторонами, а відповідач за зустрічним позовом ТзОВ Закарпатгаз Збут пропустив строк позовної давності. Крім цього, йому встановлені законом пільги і заборгованості за спожитий природний газ не може бути. На підтвердження цього факту про те, що за опалювальний період з 01.11.2019 року по 16.01.2021 року Закарпатським обласним управлінням АТ Ощадбанк від управління праці та соціального захисту населення Мукачівського міськвиконкому отримано за [PERSON] , як пільговика та сплачено за спожитий газ: у листопаді 2019 року - 594,48 гривень, у грудні 2019 року - 1041,74 гривень, у січні 2020 року - 945,64 гривень, у лютому 2020 року - 1022,37 гривень, у березні 2020 року - 1000,56 гривень та у квітні 2020 року - 890,02 гривень. У свою чергу, відповідач за зустрічним позовом ТзОВ Закарпатгаз Збут у липні 2020 року вимагав від [PERSON] суму боргу у розмірі 4\~966 гривень, що на думку позивача сума заборгованості взагалі повинна бути відсутня, так як споживання ним газу з травня по липень 2020 року, тобто за 3 місяці, у неопалювальний період на суму 4966 гривень є нереальним, а отже не відповідає дійсним обставинам. Це також підтверджується і показниками лічильника, які ним було відправлено до колцентра ТзОВ Закарпатгазу, де зазначено, що у липні було спожито всього 5 м.куб.. Представник позивача за первісним позовом ТзОВ Закарпатгаз Збут - Горінецький О. в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, але подав до суду заяву в якій просить суд розглянути справу в його відсутності по наявних наданих ним матеріалах. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, але подав до суду заяву в якій просить суд розглянути справу в його відсутності, первісний позов не визнає та просить суд відмовити в його задоволенні, а підтримує зустрічний позов та просить суд задоволити його з підстав наведених в ньому. Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд прийшов до наступного висновку. Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.3, 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 ст.76, ч.1, 2 ст.77, ст.ст.79 і 80 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~ Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Судом встановлено, що з газети обласної ради і обласної державної адміністрації Новини Закарпаття, випуск №144, слідує, що ТзОВ Закарпатгаз Збут інформує населення, що 27.11.2015 року набрала чинність постанова національної комісії, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 30.09.2015 року за №2496 про затвердження Правил Постачання природного газу опублікованих в журналі Офіційний вісник України від 27.11.2015 року. 01.12.2015 року набрала чинності Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 30.09.2015 року за №2500 про затвердження типового договору постачання природного газу побутовим споживачам із додатками. Так, дія правил постачання природного газу поширюється на постачальників, споживачів природного газу - фізичних осіб (побутових споживачів, фізичних осіб - підприємців, юридичних осіб та операторів ГРМ/ГТС. Цими постановами обумовлено, що постачання природного газу побутовому споживачу здійснюється на підставі договору, що укладається між ним та постачальником на умовах типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого регулятором, який є однаковим для всіх побутових споживачів України. Договір постачання природного газу побутовим споживачам укладається з урахуванням ст.ст. 633, 634, 641 та 642 ЦК України шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам, що розміщений на офіційному веб-сайті регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору. Для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу всіх діючих побутових споживачів, об`єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов`язками, ТзОВ Закарпатгаз Збут в установленому порядку направляє кожному побутовому споживачу типову заяву-приєднання до умов договору постачання природного газу. За відсутності зауважень до персоніфікованих даних у заяві-приєднанні та її змісту побутовий споживач зобов`язаний підписати заяву-приєднання та повернути один її примірник ТзОВ Закарпатгаз Збут. Якщо споживач не повернув постачальнику заяву-приєднання, фактом згоди споживача про приєднання до умов договору (акцептування заяви-приєднання) є сплачений споживачем рахунок (квитанція) ТзОВ Закарпатгаз Збут за поставлений природний газ та факт фактичного споживання природного газу після офіційного опублікування договору ТзОВ Закарпатгаз Збут відповідно до вимог Правил за умови, що у споживача відсутній інший діючий постачальник (а.с. 9). Відповідно до Довідки Мукачівського відділу продажу природного газу від 22.08.2021 року за абонентом [PERSON] , по адресу: [ADDRESS] , значиться особовий рахунок [NUMBER] , а сума заборгованості у розмірі 6 159,57 гривень (а.с. 10). У відповідності до Довідки Мукачівського відділу продажу природного газу за адресою: [ADDRESS] , здійснювалося фактичне споживання природного газу помісячно (а.с. 11). Згідно Остаточного розрахунку стану особового рахунку [NUMBER] , заборгованість за адресою: [ADDRESS] , абонент [PERSON] становить 6\~159,57 гривень. Згідно рахунку [NUMBER] від 07.09.2020 року плата за спожитий природній газ складає 4\~981,47 гривень (а.с. 33). У відповідності до листа №106.09/73040/2020-06/вих. від 04.11.2020 року АТ Ощадбанк було перераховано ПАТ Закарпатгаз за листопад 2019 року - 594,48 гривень, грудень 2019 року - 1041,74 гривень, січень 2020 - 945,65 гривень, лютий 2020 - 1022,37 гривень, березень 2020 - 1000,56 гривень, квітень 2020 - 890,02 гривень, травень 2020 - 527,59 гривень, червень 2020 - 234,26 гривень (а.с.37). ТзОВ Закарпатгаз Збут здійснює виключно постачання газу, а саме господарську діяльність, що полягає в реалізації природного газу безпосередньо споживачам. Згідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. У відповідності до ст.629, ч.1 ст.630 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. Статтею 634 цього ж Кодексу передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Згідно абз.8 п.5 ст.13 ЗУ Про житлово-комунальні послуги публічні договори приєднання про надання комунальних послуг з власниками індивідуальних (садибних) житлових будинків вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги такий власник не вчинив дій щодо відключення (відмови) від комунальної послуги. При цьому розміщується повідомлення про місце опублікування тексту договору у загальнодоступних місцях на інформаційних стендах та/або рахунках на оплату послуг. У відповідності\~до ч.1\~ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Беручи до уваги вищезазначене, судом встановлено, що відповідач за первісним позовом [PERSON] не подав заяву про відмову від споживання природного газу чи припинення подачі газу, а навпаки користувався послугами із газопостачання, визнаючи таким чином наявність правовідносин, а відтак взаємних прав та обов`язків, що з них випливають. Отже, такі дії відповідача свідчать про прийняття ним умов Договору про надання послуг з газопостачання. Таким чином, відповідач [PERSON] , не виконував взятих на себе зобов`язань та не сплачував вартість спожитого газу, що призвело до виникнення заборгованості перед позивачем у розмірі 6 159,57 гривень, яка підлягає стягненню в судовому порядку. Формулювання статті 625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язують із індексом інфляції, орієнтує на їх компенсаційний, а не штрафний характер, а тому 3% річних або інший розмір процентів, який встановлений в договорі, не є неустойкою у розумінні статті 549 ЦК України. За змістом вказаних статей нарахування інфляційних втрат на суму боргу і 3% річних або інший розмір процентів входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права й інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника, який користується утримуваними грошовими коштами, що належить сплатити кредиторові. Таким чином, підлягає стягненню з відповідача, як сума інфляційних втрат у розмірі 258,70 гривень, так і 3% річних у розмірі 91,13 гривень. Щодо зустрічного позову [PERSON] , то останнім не було надано належних, достатніх та допустимих доказів, які б спростовували доводи представника позивача за первісним позовом. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що первісний позов представника ТзОВ Закарпатгаз Збут - Ізганич Н.Е. підлягає до задоволення, а зустрічний позов [PERSON] не підлягає до задоволення у зв`язку з його необґрунтованістю та безпідставністю. У відповідності до п.10 ч.1 ст.5 ЗУ Про судовий збір [PERSON] звільнений від сплати судового збору, що підтверджується Посвідченням серія [NUMBER] .

Outcome: approved