Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-18 00:00:00

В червні 2022 року керівник Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ванчиковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третьої особи без самостійних вимог державного підприємства «Сокирянське лісове господарство» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки відповідачем 70 дерев, а саме: 36 дерев породи «Верба», 32 дерев породи «Клен» та 2 дерев породи «Тополя», у виділі № 24 кварталу № 11 Новоселицького лісництва № 2 ДП «Сокирянське лісове господарство», що знаходиться в адміністративних межах с. Ванчиківці Чернівецького району Чернівецької області, яка відповідно до розрахунку, становить 124166 гривень 95 копійок. В обґрунтування позову вказує, що вироком Новоселицького районного суду Чернівецької області від 15 квітня 2022 року відповідача визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України, і призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, з випробуванням із іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України тривалістю 2 роки, однак вказаним вироком завдана шкода з відповідача в порядку кримінального судочинства не стягнута. Зважаючи на викладене, просив суд стягнути з відповідача на користь держави в особі Ванчиковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області шкоду в розмірі 124166 гривень 95 копійок, що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. За змістом ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. З метою всебічного, повного, об`єктивного, безпосереднього дослідження доказів та з`ясування всіх обставин справи, суд з власної ініціативи викликав сторони в судове засідання. В судовому засіданні прокурор підтримав позов в повному обсязі та просив задовольнити позовні вимоги. Представник Ванчиковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно якої позовні вимоги керівника Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави підтримав повністю та справу просив розглядати у його відсутності. Відповідач в судовому засіданні позов визнав та не заперечував щодо його задоволення. Представник третьої особи ДП «Сокирянське лісове господарство» в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи. Вирішуючи питання правомірності дії прокуратури щодо звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди завданої внаслідок незаконної порубки дерев в інтересах Ванчиковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, суд виходить з наступного. Частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу Відповідно до правової позиції Великої Палати Верхового Суду, що викладена у постанові від 26 травня 2022 року у справі № 912/2385/18, невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження суду підстав для представництва. З доданих до позовної заяви матеріалів вбачається, що Чернівецькою окружною прокуратурою Чернівецької області 23 травня 2022 року було скеровано лист № 52-5-369 вих-22 до голови Ванчиковецької сільської ради про самовільну порубку [PERSON] 70 дерев у виділі № 24 кварталу № 11 Новоселицького лісництва № 2 ДП «Сокирянське лісове господарство», що знаходиться в адміністративних межах Ванчиковецької сільської ради, чим завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 124166 гривень 95 копійок. У вказаному листі керівник окружної прокуратури просить повідомити про вжиття органом місцевого самоврядування заходів до відшкодування завданої вказаної шкоди, зокрема її стягнення у судовому порядку та про вжиття заходів цивільно-правового порядку. В разі відсутності можливості пред`явлення позовних вимог повідомити реквізити казначейських рахунків для можливого зарахування грошових коштів. Ванчиковецька сільська рада листом від 25 травня 2022 року № 412 повідомила Чернівецьку окружну прокуратуру про те, що заходи до відшкодування шкоди не застосовувались та надала реквізити казначейських рахунків. В подальшому Чернівецька окружна прокуратура направила на адресу Ванчиковецької сільської ради лист від 17 червня 2022 року №52/5-439 вих-22 про те, що в її інтересах подається з позовна заява до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої незаконною порубкою дерев, в сумі 124166 гривень 95 копійок. Підставою звернення з вказаним позовом стала бездіяльність Ванчиковецької сільської ради, як органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, правомірними дії прокуратури щодо представництва інтересів держави в особі Ванчиковецької сільської ради та звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки дерев. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідач впродовж з 01 січня 2022 року по 17 січня 2022 року, перебуваючи у виділі № 24 кварталу № 11 Новоселицького лісництва № 2 ДП «Сокирянське лісове господарство», що знаходиться в адміністративних межах с. Ванчиківці Чернівецького району, без передбаченого законом дозволу з корисливих мотивів, здійснив незаконну порубку 70 дерев, а саме: 36 дерев породи «Верба», 32 дерев породи «Клен» та 2 дерев породи «Тополя». Відповідно до розрахунку обчислення розміру шкоди незаконної рубки дерев у виділі № 24 кварталу № 11 Новоселицького лісництва № 2 ДП «Сокирянське лісове господарство» проведеного 17 січня 2022 року, та проведеного на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», матеріальна шкода внаслідок незаконної порубки відповідачем дерев становить 124166 гривень 95 копійок. Вироком Новоселицького районного суду Чернівецької області від 15 квітня 2022 року [PERSON] було визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 4 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, з випробуванням із іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України тривалістю 2 роки. Вищевказаний вирок суду не оскаржений та не скасований, набрав законної сили 15 травня 2022 року, в якому визначено суму збитків, завданих злочином, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України. Згідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанова суду, лише в питанні чи мале місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ч. 4 ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Пунктом 2 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~27\~березня 1992\~року №6\~«Про практику\~розгляду судами\~цивільних справ\~за позовами\~про відшкодування\~шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За змістом ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до положень п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільських, селищних) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Приймаючи до уваги, що відповідач в добровільному порядку завдану шкоду не відшкодував, вона підлягає примусовому стягненню з нього. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судові витрати по справі у вигляді судового збору. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 2481 гривень, що згідно до п. 2 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~«Про судовий\~збір» відповідає сумі судового збору, яка має бути сплачена юридичною особою, яка подала до суду дану позовну заяву. На підставі ст. 66 Конституції України, ст.ст. 1166, 1193 ЦК України, ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 29, 69 Бюджетного Кодексу України, постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року, суд

Outcome: approved