Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-06 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 09 червня 2021 року року [PERSON] подала до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська позовну заяву до Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач у позовній заяві посилалася на те, що [INFO] померла її матір, гр. [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, що складається із гаража за адресою: [ADDRESS] . Про існування у власності померлої вказаного гаража позивач дізналася випадково від сусідки померлої у березні 2021 року, після чого, отримавши юридичну консультацію, звернулася до нотаріуса. Так, 01 квітня 2021 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Небосенко О.А. із заявою про прийняття спадщини. Однак постановою від 01.04.2021 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Небосенко О.А. було відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний гараж у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини. Оскільки пропуск позивачем строку для прийняття спадщини був обумовлений тим, що вона не була обізнана про існування спадкового майна, позивач була змушена звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав, адже позбавлена можливості це зробити в позасудовому порядку (а.с.2-4). 10 грудня 2021 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останні зазначив що позовні вимоги є необґрунтованими, належним чином не доведеними, а тому позов не підлягає задоволенню (а.с.48-50). Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 09 червня 2021 року указана позовна заява передана для розгляду судді Федоріщеву С.С. (а.с.7). Ухвалою судді від 10 червня 2021 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.8-9). Ухвалою судді від 01 жовтня 2021 року було витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Небосенко Олени Анатоліївни належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача надала до суду заяву, у якому просила задовольнити позов у повному обсязі та розглядати справу без її участі (а.с.67). Представник відповідача надав суду заяву, в якій зазначив, що заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с.68). У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Фактичні обставини встановлені судом. Судом встановлено, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Після смерті [PERSON] єдиним спадкоємцем першої черги є позивач по справі, що підтверджується матеріалами спадкової справи (а.с.28-42). Постановою від 01.04.2021 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Небосенко О.А. позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини (а.с.5). Як зазначає позивач у позовній заяві, вона у шестимісячний період для прийняття спадщини після смерті матері із заявою про прийняття спадщини не звернулася, оскільки про існування у власності померлої гаража дізналася випадково від сусідки померлої у березні 2021 року, після чого, отримавши юридичну консультацію, звернулася до нотаріуса. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до положень\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно зі\~ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Згідно п. 24\~Постанови Пленум Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року N 7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року у справі N 6-85цс-12 зазначається, що правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі N 681/203/17-ц. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. З урахуванням викладеного суд дійшов до висновку, що причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними і об`єктивними, що підтверджується матеріалами справи, а тому вважає доцільним для позивача визначити такий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, терміном два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного та

Outcome: approved