Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-05 00:00:00

Позивач [PERSON] в квітні 2021 звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, вказавши, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка є власником квартири [ADDRESS] . 05 листопада 2020 року в будинку [ADDRESS] в квартирі [ADDRESS] трапилась аварія в системі опалення, внаслідок якої відбулось залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] . Зі змісту акту від 05.11.2020р. про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення, складеного ТОВ «Управлінська компанія Нова якість» дільниця 24 вбачається, що: «05.11.2020р. близько 11-25 год. на диспетчерський центр надійшла заявка від мешканців ж/б по [ADDRESS] про залиття приміщень квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] . В 11-40 год. працівник ТОВ «УК Нова якість» відключив подачу системи опалення на під. № 1 та злив воду з системи. При обстеженні системи опалення в квар. [ADDRESS] виявлено що витік води стався з системи опалення в результаті порушення різьбового з`єднання та підключення приладу опалення. Прилад опалення підключений окремими ділянками труби типу «металопласт» = 20… \~ \~ \~ \~ Мешканці кв. [ADDRESS] за власні кошти проводили заміну системи опалення в квартирі. Внаслідок цієї ситуації в квартирі [ADDRESS] - залито стелю-підвісна (гіпсокартон), пошкоджено фарбування, шпалери на стінах, покриття підлоги - ковролін, залиття відбулося в житловій кімнаті.». Згідно висновку вказаного акту, причиною залиття є порушення різьбового з`єднання на підключені приладу опалення до трубопроводу, прилад опалення підключено окремими ділянками труби типу металопласт 20 мм. З метою визначення розміру шкоди, завданої внаслідок залиття квартири вона звернулася в бюро судових експертиз ТОВ «Контакт-сервіс» до судового експерта Гнатка В.Г. з метою проведення експертного будівельно-технічного дослідження житлової квартири [ADDRESS] для встановлення вартості ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття та встановлення вартості матеріальної шкоди. Відповідно до висновку № 54/20/буд. за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 12.11.2020р., вартість ремонтно-відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] в цінах листопаду 2020 року становить з ПДВ 23 284,80 грн., а розмір майнової шкоди, нанесеної власнику квартири - 21 774,00 грн. Отже, внаслідок втручання Відповідача - власника квартири [ADDRESS] в систему опалення, вчинення дій, що призвели до неправильного різьбового з`єднання на підключені приладу опалення до системи трубопроводу, відбулося залиття квартири Позивача, що знаходиться під квартирою [PERSON] , що спричинило матеріальну шкоду в загальному розмірі 45 058,80 грн. На підставі викладеного позивач просила стягнути з відповідачки на її користь завдану матеріальну шкоду в сумі 45058,80 грн. та 6000 грн. за проведення експертного дослідження. Ухвалою суду від 26.04.2021 року позовну заяву прийнято до провадження. Вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Ухвалою суду від 30.07.2021 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Провадження в справі зупинено. Ухвалою суду від 15.04.2022 року провадження в справі відновлено. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні. В судовому засіданні представник позивача адвокат Починок О.І. підтримав позов та просив його задоволити повністю. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Юрченко В.О. заперечував проти задоволення позову вказуючи, що порив з`єднання стався не з вини відповідачки, а в наслідок гідроудару, який виник в результаті аварії на Черкаській ТЕЦ, що зафіксовано в акті від 05.11.2020 року У відзиві на позов відповідачка [PERSON] заперечувала доводи позивача щодо затоплення квартири саме з її вини. Вказувала, що порив у місці з`єднання відбувся через гідроудара, який виник в результаті аварії на Черкаській ТЕЦ, що зафіксовано в акті від 05.11.2020 року. Замінені батареї справно працювали два тижні. Заперечувала щодо заявленого позивачкою розміру матеріальної шкоди, вважаючи його завищеним. Просила відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи ТОВ «Управлінська компанія «Нова Якість» в судове засідання не з`явився, в письмових поясненнях просив справу розглянути без їхньої участі. Додатково вказав, що ознайомившись з позовом вважають їх обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, допитавши експерта, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного в ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належить на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорної конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Згідно п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та додатку № 4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд повинен враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована,то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Згідно ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме та технічним паспортом наквартиру. Відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме. Відповідно до копії Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 05.11.2020 року, складеного уповноваженими особами від управителя ТОВ «УК Нова якість» дільниця 24» в складі комісії: Степаненко Г.М.. [PERSON] , за участю власників квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] встановлено, що 05.11.2020 року в будинку [ADDRESS] відбулося залиття квартири [ADDRESS] . В результаті обстеження було встановлено, що власники квартири [ADDRESS] за власні кошти здійснили заміну системи опалення. В наслідок цієї ситуації в квартирі [ADDRESS] встановлення залиття підлоги в двох житлових кімнатах, а в квартирі [ADDRESS] залито стелю-підвісна (гіпсокартон), пошкоджено фарбування, шпалери на стінах, покриття підлоги - ковролін, залиття відбулося в житловій кімнаті. Причиною залиття вказано порушення різьбового з`єднання на підключенні приладу опалення до трубопроводу, прилад опалення підключений окремими ділянками труби типу металопласт діаметром 20 мм. Роботи виконані власниками квартири [ADDRESS] . Власник квартири [ADDRESS] , [PERSON] , в акті вказала, що причиною затоплення є гідроудар. Відповідно до висновку експертного дослідження №54/20 від 12.11.2020, складеного судовим експертом Гнаток В.Г., - вартість ремонтно-відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] в цінах листопаду 2020 року становить з ПДВ 23 284,80 грн., а розмір майнової шкоди, нанесеної власнику квартири - 21 774,00 грн. За клопотанням відповідача в справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1264/21-23 (427/22-23), - вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, зазначених в Акті про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 05.11.2020 року, унаслідок залиття кв. [ADDRESS] , станом на дату проведення експертизи складає 39682,00 грн. (разом з ПДВ). Відповідно до довідки ПрАТ «Черкаське хімволокно» ВП «Черкаська ТЕЦ» від 08.06.2021 №25/3807, - 05.11.2020 року не було пошкоджень теплових мереж ТЕЦ, до яких підключений житловий будинок по [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] заперечує факт наявності своєї вини в затопленні квартири позивачів вказуючи, що розрив з`єднання труби стався як наслідок гідроудару через аварію на Черкаській ТЕЦ. Проте жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів відповідачем та її представником не було надано. За таких обставин, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачу було завдано матеріальної шкоди в розмірі 39682,00 грн. в наслідок залиття її квартири, що сталось з вини відповідачки [PERSON] . А тому до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає матеріальна шкода, що була завдана в наслідок залиття квартири, в розмірі 39682,00 грн. Визначаючи розмір завданої шкоди суд керується розміром встановленим висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1264/21-23 (427/22-23), яка була проведена на підставі ухвали суду. Також суд взяв до уваги незгоду відповідача з висновком експерта, який було надано позивачем. [PERSON] було сплачено 6000 грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження, однак оскільки судом висновок даного експертного дослідження не приймався до увагу, то витрати пов`язані з його проведенням не відшкодовуються. Оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду, то з відповідачки в прибуток держави слід стягнути 992,40 грн. судового збору. На підставі ст.ст. 11, 22, 322, 1166, 1192 ЦК України,

Outcome: partial