Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~У вересні 2021 року [PERSON] звернувся до Вільнянського районного суду Запорізької області із позовною заявою до ТОВ «Охоронний холдінг Славутич» про стягнення заробітної плати та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 01.01.2020 до 14.06.2021 позивач працював у ТОВ «Охоронний холдінг Славутич» на посаді охоронника команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив». \~ \~ \~ \~Під час розрахунку ТОВ «Охоронний холдінг- Славутич» не виплатило [PERSON] всі належні суми та за попереднім розрахунком позивача заборгованість складає 213525,37\~грн. \~ \~ \~ \~Позивач двічі звертався до відповідача із вимогою про надання довідки про роботу та заробітну плату із зазначенням встановлених посадових окладів, доплат та надбавок (за весь період роботи на підприємстві); загальної суми заробітної плати з розшифровкою за видами виплат (помісячно за весь період роботи на підприємстві); розмірів і підстав відрахувань та утримань із заробітної плати (помісячно за весь період роботи на підприємстві); та витягів відносно [PERSON] із щомісячних графіків виходу на роботу та бухгалтерських табелів обліку робочого часу для розрахунку заробітної плати, однак таких відомостей позивачу надано не було. \~ \~ \~ \~Відповідач у своїх відповідях обмежився лише наданням довідки про дохід без відображення зазначених вище питань (окрім нарахованого доходу і утриманих податків). \~ \~ \~ \~Під час роботи у ТОВ «Охоронний холдінг-Славутич» [PERSON] працював охоронником за офіційно встановленим графіком «робоча доба три доби вихідний». Однак, погодившись на пропозицію керівництва, фактично працював за графіком «робоча доба доба вихідна». Позивач зазначив, що за весь час роботи він ні разу не хворів, не користався відпусткою, хоча писав відповідні заяви про надання відпустки. \~ \~ \~ \~В обов`язки [PERSON] входила охорона об`єктів ПрАТ «Запоріжвогнетрив» та ПАТ «Запоріжсталь». Прохід на територію цих підприємства здійснюється за електронними перепустками. На запити щодо надання інформації із системи контролю управління доступом, про відомості відносно [PERSON] щодо входу-виходу (дата та час) на територію ПрАТ «Запоріжвогнетрив» та ПАТ «Запоріжсталь» з 01.01.2020 до 14.06.2021 відповідей позивач не отримав. \~ \~ \~ \~Позивачем складено розрахунок заробітної плати з 01.01.2020 до 14.06.2021, відповідно до якого загальна заборгованість по виплаті заробітної плати, яку позивач просить стягнути з відповідача, складає 213525,37 грн. Також позивач просить суд стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунок при звільненні з 15.06.2021 до дня фактичного розрахунку або по день ухвалення судового рішення. \~ \~ \~ \~01.11.2021 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~24.11.2021 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до наказу № 7 о\\с від 28.12.2020 позивач був прийнятий на роботу до відповідача на посаду начальника зміни команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» з 01.01.2020. \~ \~ \~ \~28.05.2021 позивач звернувся із заявою до відповідача та просив звільнити його із займаної посади за власним бажанням. 14.06.2021 відповідачем видано наказ № 204 о/с про звільнення за ст. 38 КЗпП України позивача, визначено компенсацію 11 календарних днів невикористаної відпустки, копію наказу про звільнення вручено під розпис позивачеві. Представник відповідача зазначив, що позивачу було встановлено графік роботи відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку та відповідно до графіку змінності, з якими позивача ознайомлювали особисто під підпис. За час роботи на підприємстві позивач хворів, тому відповідно підприємством здійснювалась виплата лікарняних після надання позивачем листку працездатності у лютому 2021 року на суму 869,40 грн від підприємства за лікарняним листом серії АЛД № 347994, виданим лікарнею від 19.10.2020 (період непрацездатності з 19.10.2020 до 28.10.2020), в порядку, передбаченому Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» за перші п`ять днів хвороби та перерахування платежів від ФСС за всі дні, починаючи з 6-го дня у сумі 869,40 грн. Крім того, за час роботи на підприємстві позивачу забезпечувалася відпустка відповідно до графіку та за заявою позивача від 06.04.2020, з 16.04.2020 до 26.04.2020 на підставі наказу № 335-в від 07.04.2020. Підприємством проводилося нарахування відпускних відповідно до вимог ЗУ «Про відпустки», ЗУ «Про оплату праці», у квітні 2020 року на суму 1751, 20 грн, у травні 2021 року -на суму 2960,02 грн. Також представник відповідача просив суд неналежним доказом надану позивачем книгу нарядів ООО «Охрана холдинг», оскільки ці документи відносяться до іншого підприємства, третіх осіб, колишніх роботодавців, тому вони не можуть бути доказом вимог, заявлених до відповідача, та є предметом окремого спору. Позивачем на підтвердження позовних вимог також доучено документи, датовані 2018\~роком, однак за даний період відсутні правовідносини між сторонами, документ не має відношення до відповідача, тому вони також не є належим доказом, оскільки попередній досвід позивача з іншими роботодавцями, практика у складанні документів чи інформація у них знаходиться поза межами правовідносин сторін та не стосуються предмету спорту. Долучені позивачем до позову копії журналу прийому-здачі поста та перевірки несення служби пост № 70 хоч і містить найменування відповідача, однак такий документ не використовується відповідачем ні для обліку робочого часу, ні для встановлення дотримання трудової дисципліни, і його походження не ініційовано відповідачем. Представник відповідача наголосив на тому, що позивач ознайомився з графіком змінності та завірив це своїм підписом. Позивач у позовній заяві підтверджує те, що йому не відома інформація про встановлений посадовий оклад, тому під час розрахунку він використовував мінімальні розміри заробітної плати, проте позивач був ознайомлений із такою інформацією, також йому надавалася довідка про всі нараховані та виплачені йому доходи та утримання за період роботи. Таким чином наданий позивачем розрахунок є неправильним, не відповідає дійсності, тому всі суми, нараховані позивачем за власною методологією, не можуть бути взяті до уваги судом. Належним підтвердженням кількості фактично відпрацьованих годин, зокрема, надурочний час, вихідні та святкові дні, які підлягають оплаті, є табель обліку використання робочого часу. Протягом всього строку роботи позивача жодного зауваження чи заперечення щодо неправильного відображення фактів дотримання чи порушення трудової дисципліни, щодо нарахування та виплати йому заробітної плати за роботу від [PERSON] не надходило. Щомісячно позивачем підписано власноручно графіки змінності, відкрито картковий рахунок банку за проєктом заробітної плати, жодної скарги ним не подано, усних звернень до свого начальника, до керівника підприємства не надходило. У день звільнення з позивачем було проведено повний розрахунок з всіх належним до виплати при звільненні сум та у строки, передбачені чинним законодавством. Отже заборгованість перед позивачем відсутня. Також представник відповідача просив суд застосувати строки позовної давності, оскільки строк звернення працівника до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу обмежується трьома місяцями відповідно до частини1 ст. 233 КЗпП України, і цей строк сплинув. У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити. Зазначив, що він працював подобово, однак обліковувалося лише як 8 годин. Холдинг не надавав табуляграмми, не враховував нічні зміни, навіть коли були у відпустці, то все-одно ходили на роботу. Однак це не було примусово. Представники відповідача у судовому засіданні заперечували задоволення позовних вимог, оскільки вони є необґрунтованими. Суд, вислухавши учасників судового провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав. Згідно з копією трудової книжки [NUMBER] [PERSON] 01.01.2020 був прийнятий на роботу до Товариства з обмеженою відповідальністю «Охоронний холдінг-Славутич» в порядку переведення з ТОВ «Охорона-холдінг» начальником зміни команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» згідно з наказом № 7 о/с від 28.12.2019. 01.12.2020 [PERSON] переведений на посаду охоронника команди з охорони ПрАТ «Запоріжжявогнетрив» згідно з наказом № 454 о/с від 01.12.2020. 14.06.2021 звільнений за власним бажанням за ст. 38 КЗпП України згідно з наказом №\~204 о/с від 01.06.2021. Згідно з довідкою від 25.06.2021, наданою ТОВ «Охоронний холдінг-Славутич», [PERSON] працював в ТОВ «Охоронний холдінг Славутич» з 01.01.2020 до 13.06.2021 на посаді охоронника. Дохід за період з 01.01.2020 до 31.12.2020 склав 64357,61 грн. Сума утриманих податків за період з 01.01.2020 до 31.12.20202 склав 12549,08 грн. Виплачено за період з 01.01.2020 до 31.12.2020 51000,53 грн. Згідно з довідкою від 25.06.2021, наданою ТОВ «Охоронний холдінг Славутич», [PERSON] працював в ТОВ «Охоронний холдінг Славутич» з 01.01.2020 до 14.06.2021 на посаді охоронника. Дохід за період з 01.01.2021 до 14.06.2021 склав 41737,24 грн. Сума утриманих податків за період з 01.01.2021 до 14.06.2021 склав 8138, 77 грн. Виплачено за період з 01.01.2021 до 14.06.2021 33598,48 грн. До матеріалів справи долучено копію заяви [PERSON] від 14.11.2019 до ТОВ «Охоронний холдінг Славутич», у якій він просить прийняти його на посаду начальника зміни команди з охорони ПрАТ «Запоріжжявогнетрив» ТОВ «Охоронний холдінг Славутич» в порядку переведення із ТОВ «Охорона- холдінг» з 01.01.2020 із окладом згідно зі штатним розписом. У заяві [PERSON] зазначив, що з умовами праці, оплати праці, правилами внутрішнього трудового розпорядку ознайомлений та згодний. З умовами праці та про наявність на робочому місці небезпечних та шкідливих виробничих факторів ознайомлений та згоден. Дав згоду на збір і обробку його персональних даних. Згідно з витягом з наказу № 7 о/с від 28.12.2019 в порядку переведення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Охорона-Холдінг» [PERSON] прийнято на посаду начальника зміни команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» з 01.01.2020 з окладом згідно зі штатним розписом. Згідно з наказом № 204 о/с про припинення трудового договору (контракту) [PERSON] звільнено 14.06.2021 з посади охоронника команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України за заявою від 28.05.2021. Наказано бухгалтерії виплатити компенсацію за невикористані дні щорічної відпустку в кількості 11 календарних дні. Копію наказу [PERSON] отримав 14.06.2021. До матеріалів справи також долучено копію листка непрацездатності серії АДЛ №\~347994, виданого 19.10.2020 [PERSON] , про те, що він не працював з 19.10.2020 до 28.10.2020 у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Став до роботи 29.10.2020. Згідно з відомостями по лікарняному листу № SI000000131 від 26.02.2021 [PERSON] за період з 19.10.2020 до 28.10.2020 нараховано всього 1738,8 грн - сплата лікарняних листів. Також до матеріалів справи долучено заяву начальника зміни команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» Родіонова В. М. від 06.04.2020, у якій він просить надати йому відпусту у зв`язку із сімейними обставинами тривалість 10 календарних днів з 16.04.2020. Згідно з наказом № 335-а про надання відпустки від 07.04.2020 начальнику зміну команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» Родіонову В. М. надано відпустку за переведенням з іншого підприємства з 14.04.2020 до 15.04.2020. До матеріалів справи також долучено графік обліку використання робочого часу працівників ТОВ «Охоронний холдінг - Славутич» команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» за січень 2020 року, лютий 2020 року, березень 2020 року, травень 2020 року, червень 2020 року, липень 2020 року, серпень 2020 року, вересень 2020 року, жовтень 2020 року, листопад 2020 року, грудень 2020 року, січень 2021 року, лютий 2021 року, березень 2021 року, квітень 2021 року, травень 2021 року, червень 2021 року, у яких зазначено кількість відпрацьованих за місяць [PERSON] годин. Кожен графік містить підпис [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» роботодавець зобов`язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи і бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку. Ведення табельного обліку робочого часу на підприємствах, в установах і організаціях регламентується наказом Держкомстату України від 05.12.2008р. № 489 "Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці". У табелі обліку використання робочого часу (типова форма № п-5) робляться відмітки про фактично відпрацьований час, відпрацьовані за місяць години, у тому числі надурочні, вечірні, нічні години роботи та ін., а також інші відхилення від нормальних умов роботи. Крім того, листом Міністерства праці та соціальної політики України «Про роз`яснення деяких питань законодавства» від 13.05.2010р. № 140/13/116-10 зазначено, що ведення табеля обліку використання робочого часу для підприємств є обов`язковим. Отже зміст вищенаведених норм свідчить, що роботодавець зобов`язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи шляхом ведення табеля обліку робочого часу. Табелі обліку використаного робочого часу за формою складені у відповідності до наказу Держкомстату України від 05.12.2008р. № 489 «Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці». Згідно зі ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника. Відтак, належним і допустимим доказами обліку використаного робочого часу є табель обліку використаного робочого часу, форма якого встановлена наказом Держкомстату України від 05.12.2008р. № 489. До матеріалів справи долучено витяги з табелів обліку відпрацьованого робочого часу працівників ТОВ «Охоронний холдінг-Славутич», згідно з яким [PERSON] у січні 2020 року відпрацював 167 годин, з яких вечерні 32 години, нічні 64 години ,святкові 17 годин; у лютому 2020 року 160 годин, з яких вечірні 28 годин, нічні 56 годин; у березні 2020 року 168 годин, з яких вечірні 32 години; нічні 64 години; у квітні 2020 року 87 годин, з яких вечірні 16 годин; нічні 32 години; у травні 2020 року 151 годин, з яких вечірні 28 годин; нічні 62 години; святкові 14 годин; у червні 2020 року 160 годин, вечірні 32 години, нічні 64 години; у липні 2020 рок 184 години, вечірні 32 години; нічні 58 годин; за серпень 2020 року 160 годин, з них вечірні -28 годин; нічні 62 години; святкові 17 годин; вересень 2020 року 176 годин, з них вечірні 32 години; нічні 64 години; у жовтні 2020 року 104 години, з них вечірні 20 годин; нічні 34 годин; у листопаді 2020 року 168 годин, з яких вечірні 28 годин; нічні 62 години; у грудні 2020 року 174 години, з них вечірні 32 години; нічні 64 години; у січні 2021 року 151 година, з них вечірні 32 години; нічні 58 годин, святкові 17 годин; у лютому 2021 року 160 годин, з яких: вечірні 28 годин; нічні 56 годин; у березні 2021 року 176 годин, з яких вечірні 32 години, нічні 58 годин; святкові 17 годин; у квітні 2021 року 175 годин, з низ вечірні 32 години, нічні 64 годин; у травні 2021 року 64 години, з них вечірні 16 годин; нічні 26 годин; у червні 2021 року 71 годин, з яких вечірні 12 годин, нічні - 30 годин. Зазначені табелі обліку відпрацьованого робочого часу працівників ТОВ «Охоронний холдінг-Славутич» підтверджують здійснення підприємством достовірного обліку виконуваної працівниками роботи і забезпечення належного бухгалтерського обліку витрат на оплату праці. Наказом № 3ш/р від 27.12.2019 затверджено та введено в дію з 01.01.2020 штатний розпис ТОВ «Охоронний холдінг Славутич», встановлено посадові оклади та часові тарифні ставки відповідно до додатку № 1, зокрема, оклад начальнику зміни підрозділу команди з охорони ПрАТ «Запоріжвогнетрив» встановлено на рівні 2700,00 грн. Наказом № 13 ш/р від 01.07.2020 затверджено та введено в дію з 01.07.2020 штатний розпис ТОВ «Охоронний холдінг Славутич», встановлено посадові оклади та часові тарифні ставки згідно з додатком № 1. Наказом № 3 ш/р від 25.02.2021 затверджено та введено в дію з 01.03.2021 штатни розпис ТОВ «ОХ-Славутич», встановлено посадові оклади та часові тарифні ставки згідно з додатком № 1. Згідно з ч. 1 ст.21 КЗпП трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Статтею 139 КЗпП передбачено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Згідно зі ст. 142 КЗпП трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням роботодавця і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. З матеріалів справи встановлено, що позивачу було встановлено графік роботи відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку та згідно з графіками змінності. Надані позивачем копія книги нарядів ТОВ «Охорона-холдінг», фото від 13.11.2013 та копія грамоти, наданої [PERSON] ТОВ «Охорона-холдінг» не можуть бути належними і допустимими доказами в межах даної справи, оскільки не стосуються правовідносин між позивачем та відповідачем ТОВ «Охоронний холдінг-Славутич». Відповідно до ст. 47 КЗпП України\~роботодавець зобов`язаний в день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, провести з ним розрахунок у строки, зазначені у статті 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника. При звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати (ст. 116 КЗпП України). Згідно з п. 4.1 Інструкції\~про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої\~Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України 29.07.93 N 58\~, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний видати працівнику його трудову книжку в день звільнення з внесеним до неї записом про звільнення. Таким чином, під час розгляду справи встановлено, що відповідачем спростовано обставини, зазначені у позовній заяві, із позивачем здійснено розрахунок під час звільнення. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed