Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-25 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить визначити йому додатковий строк три місяці на подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] . Позов мотивований тим, що він є спадкоємцем за законом. Позивач пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки не подав заяву про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини, так як не знав про наявність спадкового майна. Коли звернулися до нотаріуса, виявилось, що пропустив строк для прийняття спадщини. Строк пропустив з поважної причини. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Понорницької селищної ради в судове засідання не з`явивсь, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву про визнання позову та розгляд справи у його відсутність. \~ \~ \~ \~Третя особа приватний нотаріус Корюківського районного нотаріального округу Куць М.І. в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. \~ \~ \~ \~Суд дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне відмовити у задоволенні позову з наступних підстав. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 20.01.1997 року), яка відповідно до свідоцтва про народження повторного [NUMBER] від 07.06.2022 року є матір`ю позивача. \~ \~ \~ \~На день смерті [PERSON] проживала одна, що підтверджується наданою довідкою Понорницької селищної ради від 21.01.2022 року № 22. \~ \~ \~ \~Згідно інформаційної довідки наданої приватним нотаріусом Корюківського районного нотаріального округу Куць М.І., довідки Державного нотаріального архіву Чернігівської області, після померлої [PERSON] спадкова справа не заводилась, заповіти відсутні. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1 Постанови пленуму Верхвного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК ( 435-15),\~якщо спадщина\~відкрилася не\~раніше 1\~січня 2004\~року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР ( 1540-06 ) (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК ( 435-15 ) і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. \~ \~ \~ \~За змістом пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, який набрав чинності з 1 січня 2004 року, він застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Правила статті 1277 ЦК України про відумерле майно застосовуються також до спадщини, від дня відкриття якої до набрання чинності цим Кодексом спливло не менше одного року. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 травня 2021 року у справі № 671/22/19 (провадження№ 61-9511сво19) висловлено висновок, що «за загальним правилом, дія актів цивільного законодавства в часі має футороспективний характер, тобто спрямована на майбутнє. У зв`язку з чим законодавець передбачає, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Проте із загального правила про застосування актів цивільного законодавства до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ними чинності абзацом 2 пункту 5 Прикінцевих пунктом передбачається виняток. У ЦК УРСР законодавець, на відміну від ЦК України та існування конструкції «відумерлої спадщини», передбачав автоматичний перехід спадщини за правом спадкоємства до держави. \~ \~ \~ \~Будь-яких дій щодо прийняття спадщини держава не здійснювала. Держава при існуванні юридичних фактів, визначених пунктами 1-5 частини першої статті 555 ЦК УРСР, завжди приймала спадщину і не могла від неї відмовитися. Оскільки держава не мала права відмовитися від прийняття спадщини, то у випадку, коли спадкоємці за законом або за заповітом не прийняли спадщину або відмовилися від спадщини, спадщина вважалася прийнятою державою. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З урахуванням того, що в частині першій статті 555 ЦК УРСР закріплювався автоматичний перехід спадщини до держави, та існував строк шість місяців для прийняття спадщини іншими спадкоємцями, то абзац 2 пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України може застосовуватися тільки, якщо спадщина відкрилась після 01 липня 2003 року, проте не була прийнята ніким зі спадкоємців, що мали право спадкування відповідно до норм ЦК УРСР. Тому однорічний строк, який встановлений частиною другою статті 1277 ЦК України та в абзаці 2 пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, може підлягати обчисленню, починаючи не раніше 01 липня 2003 року». \~ \~ \~ \~Отже, до спадщини, яка відкрилась [INFO] , застосуванню підлягають норми ЦК УРСР. \~ \~ \~ \~У частині першій статті 555 ЦК УРСР зазначено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави: 1) якщо спадкодавець все майно або частину його заповідав державі; 2) якщо у спадкодавця немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом; 3) якщо всі спадкоємці відмовились від спадщини; 4) якщо всі спадкоємці позбавлені права спадкування (статті 528 і 534 цього Кодексу); 5) якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини. \~ \~ \~ \~У справах про спадкування щодо спадщини, яка відкрилася до 01 липня 2003 року, належним відповідачем є спадкоємці (спадкоємець), які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є держава в особі уповноваженого органу. \~ \~ \~ \~У позовній заяві відповідачем за вимогами про продовження строку на прийняття спадщини визначили Понорницьку селищну раду Новгород-Сіверського району Чернігівської області . \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. \~ \~ \~ \~За таких обставин у задоволенні позовних вимог [PERSON] до Понорницької селищної ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини слід відмовити, як пред`явлених до неналежного відповідача. \~ \~ \~ \~Окрім цього суд звертає увагу, що нормами ЦК УРСР, зокрема ст.550, було передбачено порядок продовження строку на прийняття спадщини. В свою чергу визначення спадкоємцю додаткового строку на прийняття спадщини не передбачалось. \~ \~ \~ \~Висновки суду узгоджуються з висновками викладеними в постанові Верховного Суду від 02 червня 2021 року у справі №689/1462/18. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed