Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-20 00:00:00

[PERSON] (далі - «Позивач») звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі - «Відповідач»), третя особа - Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради Київської області про стягнення пені за прострочення сплати аліментів та позбавлення батьківських прав. В обґрунтування позовних вимог посилається на наступні обставини. З жовтня 2012 року Позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з Відповідачем. Від спільного подружнього життя у них народилися дочки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Спільне життя не склалося, рішенням суду м.Харабали Астраханської області від 24.09.2015 року шлюб було розірвано. В 2017 році сторони разом з дітьми переїхали до України, та ще деякий час мешкали разом за адресою: [ADDRESS] . Спільне життя сторін не склалося, в результаті зловживання Відповідачем спиртними напоями. Позивач разом з дітьми переїхали жити в місто Біла Церква, де винаймала житло. 28.11.2019 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було задоволено заяву Позивача про видачу судового наказу про стягнення аліментів з Відповідача та стягнено з нього на утримання дітей аліменти до досягнення ними повноліття. Проте, Відповідач офіційно ніде не працевлаштований та ухиляється від сплати аліментів. Відповідач припинив будь-яке спілкування з Позивачем та їхніми дочками, матеріально ним не допомагає, участі у вихованні дітей не приймає, життям дітей не цікавиться, веде аморальний спосіб життя. Діти проживають разом з Позивачем та перебувають на її утриманні. За таких обставин, Позивач вимушена була звернутися до суду, уточнивши позовні вимоги просила позбавити батьківських прав Відповідача відносно їх малолітніх дочок - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] стягнути пеню зі сплати аліментів за період з 01.12.2019 року по 01.12.2021 рік в розмірі 72 298,84 грн. та судові витрати. 24.03.2022 року ухвалою суду було відкрито провадження у даній справі, призначено судове засідання та постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с.31). 24.05.2022 року ухвалою суду підготовче провадження у справі було закрито (а.с.51). 21.07.2022 року в судовому засіданні Позивач вимоги позову підтримала, надала суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просила позов задовольнити. Додатково пояснила, що Відповідач з моменту народження дітей не цікавився ними, не підтримував їх ані морально, ані матеріально. У листопаді 2017 року вона переїхала з Відповідачем та дітьми та оселилася у будинку [ADDRESS] . Влітку 2017 року Відповідач залишив сім`ю остаточно і після цього на зв`язок не виходив. Під час спільного проживання Відповідач зловживав алкоголем та психотропними речовинами, був агресивним по вихованню дітей, що дуже погано впливало на їхній емоційний стан. 21.07.2022 року в судовому засіданні представник Позивача вимоги позову підтримав, надав суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просив позов задовольнити. Додатково пояснив, що метою позбавлення батьківських прав є захист прав дітей, убезпечення їх від будь-яких претензій з боку Відповідача. 21.07.2022 року в судовому засіданні представник третьої особи - Служби у справах дітей та сім`ї у справах дітей Білоцерківської міської ради Київської області вимоги позову підтримала, просила позов задовольнити. Пояснила, що орган опіки та піклування надав висновок про доцільність позбавлення Відповідача батьківських прав, оскільки той дійсно ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків. В судові засідання 26.04.2022 року, 24.05.2022 року, 21.07.2022 року Відповідач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином про, що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, про причини неявки не повідомив, ані відзиву, ані будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від нього не надходило (а.с.46, 58, 78). Суд, вислухавши пояснення Позивача, представника Позивача та представника третьої особи, повно, об`єктивно та всебічно дослідивши матеріали даної справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлені наступні обставини та зміст спірних правовідносин. З жовтня 2012 року Позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з Відповідачем. Від спільного подружнього життя у них народилися дочки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.02.2013 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Керченського міського управління юстиції в Автономній республіці Крим, актовий запис №186 та копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 01.03.2018 року, виданого Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №03 (а.с.11, 12). Спільне життя у сторін не склалося, рішенням суду м.Харабали Астраханської області від 24.09.2015 року шлюб було розірвано, що підтверджується копією рішення яке міститься в матеріалах справи (а.с.14). 28.11.2019 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було задоволено заяву Позивача про видачу судового наказу про стягнення аліментів з Відповідача та стягнуто з нього аліменти на утримання дітей до досягнення ними повноліття. Проте, Відповідач ухиляється від сплати аліментів. Як убачається з копії розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по АСВП №61142186 про стягнення аліментів з [PERSON] від 29.12.2021 року №186, сукупний розмір заборгованості Відповідача з грудня 2019 року по листопад 2021 рік складає - 72 298,84 грн. (а.с.68-70). Відповідно до свідоцтва про зміну імені від 26.11.2021 року серії [NUMBER] , виданого Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №106, Позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.91). Відповідно до свідоцтва про зміну імені від 15.02.2022 року серії [NUMBER] , виданого Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №14, Позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.90). Відповідно до рішення №365 від 20.06.2022 року, виданого Виконавчим комітетом Білоцерківської міської ради Київської області про вирішення судового спору щодо позбавлення батьківських прав [PERSON] щодо його малолітніх дітей [PERSON] й [PERSON] , оскільки батько ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків з виховання його малолітніх дітей, що є правовою підставою для позбавлення його батьківських прав, позбавлення його батьківських прав щодо малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , є доцільним та таким, що відповідає інтересам дітей (а.с.82). Розглядаючи дану цивільну справу суд керується наступними нормами права. Згідно з нормами ст.155 СК України батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини, крім того, відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Згідно з ст.18 Конвенції про права дитини, що була ратифікована Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27.02.1991 року, Держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 СК України, мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини. Згідно з пунктами 15 та 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 30 березня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема, ставлення батьків до дітей. Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов`язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин. Враховуючи, що наданими доказами, доводи Позивача про нехтування Відповідачем батьківськими обов`язками щодо утримання та виховання своїх малолітніх дітей знайшли своє підтвердження, суд вважає що є об`єктивні причини для позбавлення Відповідача батьківських прав відносно його дочок - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Суд зазначає, що відповідно до ст.169 СК України мати, батько, позбавленні батьківських прав, мають право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав, у разі зміни поведінки особи, позбавленої батьківських прав, та обставин, що були підставою для позбавлення батьківських прав. При вирішенні справи в частині стягнення пені за прострочення сплати аліментів суд зазначає наступне. Згідно з ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України). Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Статтею 71 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» визначено порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду. Згідно із частиною третьою статті 71 цього Закону визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому Сімейним кодексом України. У частині восьмій цієї статті зазначено, що спори щодо розміру заборгованості із сплати аліментів вирішуються судом за заявою заінтересованої особи у порядку, встановленому законом. Отже, порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду передбачений статтею 71 зазначеного Закону, відповідно до частини восьмої якої суд вирішує питання заборгованості лише в разі спору про її розмір. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Проте таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18). Водночас відповідно до частини першої статті 196 СК України, у редакції, чинній на час пред`явлення позову та вирішення спору, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Суд приймає до уваги копію розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по АСВП №61142186 про стягнення аліментів з [PERSON] від 29.12.2021 року №186, сукупний розмір заборгованості Відповідача з грудня 2019 року по листопад 2021 рік складає - 72 298,84 грн., тому вважає за доцільне задовольнити позовні вимоги Позивача та стягнути на її користь з Відповідача пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 72 298,84 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з Відповідача на користь Позивача сплачений нею судовий збір в розмірі 908,00 грн. Також з Відповідача необхідно стягнути судовий збір за другу позовну вимогу, в дохід держави в розмірі 908,00 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved