Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-25 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Представник позивача звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що в жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Банківське обслуговування здійснюється дистанційно. 09 жовтня 2019 року відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 09 жовтня 2019 року про відкриття поточного рахунку № [NUMBER] . Підписуючи анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, відповідач своїм підписом повністю та безумовно прийняв пропозиції банку та погодився з тим, що анкета заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. На підставі укладеного договору, відповідач отримав кредит у розмірі 45000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Платіжна картка активується банком при додаванні інформації з картки на мобільний додаток з авторизацією за номером телефону. Для ідентифікації клієнта при проведенні операцій з використанням картки при активації картки встановлюється ПІН-код, який є аналогом власноручного підпису клієнта. АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання перед відповідачем виконав, надав кошти, встановивши на рахунку відповідача кредитний ліміт в розмірі 45000 грн. [PERSON] прострочив виконання зобов`язань за договором, не здійснював повернення кредиту та відсотків за користування кредитними коштами у терміни та на умовах визначених договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 24 травня 2021 року становить 109210 грн. Просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитом у сумі 109210 гривень та судові витрати у сумі 2270 гривень. Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 10 лютого 2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Зазначена ухвала разом з позовною заявою та додатками до неї поштовим відправленням надіслана на адресу реєстрації відповідача. Поштове відправлення було повернено відправнику з відміткою "Закінчення терміну зберігання". У зв`язку з цим відповідача - [PERSON] було викликано шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному сайті суду, що підтверджується копією зазначеного оглошення від 24 червня 2022 року. З огляду на викладене суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи. Також йому було належним чином роз`яснено його права як відповідача та суть пред`явленого позову. Однак, відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, відзиву на позовну заяву не надав та будь-яким іншим способом не висловив свою позиції щодо заявленого до нього позову. Про причини свої неявки суд не повідомив. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 26.07.2022 ухвалено проводити заочний розгляд справи по пастановити заочне рішення. Відповідно до положеньстатті 274 ЦПК України ,справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. За правилами статті 281 ЦПК України, яка регламентує порядок заочного розгляду справи, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Аргументи учасників справи Відповідач відзиву на позов не подав та будь-яким іншим способом свою позицію не висловив. Відповідно положень частини 2 статті 191 та частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини справи Судом встановлено такі фактичні обставини. 09 жовтня 2019 року відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 09 жовтня 2019 року про відкриття поточного рахунку № [NUMBER] . Підписуючи анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, відповідач своїм підписом повністю та безумовно прийняв пропозиції банку та погодився з тим, що анкета заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідно до пунктів 2, 3 анкети-заяви, відповідач погодився, що вказана анкета заява, разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами Таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердив, що підписанням цього договору він стверджує, що ознайомлений з умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту та отримав їх примірник в мобільному додатку. Пунктом 6 анкети-заяви визначено, що відповідач засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором та засвідчення всіх наступних правочинів. Згідно з пунктом 10 анкети-заяви, відповідач надав право банку здійснювати договірне списання коштів з усіх його рахунків, відкритих в ПАТ «Універсал Банк» без додаткових розпоряджень, для погашення будь-яких інших його грошових зобов`язань, що випливають з умов договору . На підставі укладеного договору, відповідач отримав кредит у розмірі 45000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Платіжна картка активується банком при додаванні інформації з картки на мобільний додаток з авторизацією за номером телефону. Для ідентифікації клієнта при проведенні операцій з використанням картки при активації картки встановлюється ПІН-код, який є аналогом власноручного підпису клієнта. АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання перед відповідачем виконав, надав кошти, встановивши на рахунку відповідача кредитний ліміт в розмірі 45000 грн. [PERSON] прострочив виконання зобов`язань за договором, не здійснював повернення кредиту та відсотків за користування кредитними коштами у терміни та на умовах визначених договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 24 травня 2021 року становить 109210 грн. Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першоюстатті 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому зазаконом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або іншихс тандартних форма, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги про стягнення заборгованості за тілом кредиту, в тому числі її розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, посилався на Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, як складові договору про надання банківських послуг, які розміщені на сайті: https:// www.monobank,ua/terms&file=umovy-2017-12-27. В позовній заяві позивач зазначає про факт ознайомлення з вказаними умовами відповідачем через мобільний додаток. Поряд з цим, Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, який, як стверджується представником позивача, надіслано на мобільний додаток відповідача, до позову не додано. Таким чином в матеріалах справи відсутні дані про те, в якій саме редакції Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблиця обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту надіслано відповідачу на мобільний додаток, і що саме з ними відповідач ознайомився, розумів і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву, а також те, що вказані документи на момент підписання анкети-заяви взагалі містили умови, які викладені позивачем в позовній заяві. Також позивачем не додано доказів погодження суми встановленого кредитного ліміту в розмірі 45000 грн. та отримання відповідачем платіжної картки. Вказані обставини позбавляють суд встановити дійсні умови договору, що були погоджені сторонами, перевірити чи здійснено нарахування суми заборгованості у відповідності до погоджених сторонами умов договору. Розміщені на сайті позивача Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблиця обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту належним доказом бути не можуть, оскільки ці докази повністю залежать від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила. Перевірити умови вказаних Умови та правила надання банківських послуг в АТ «УніверсалБанк», тарифи, таблицю обчислення вартості кредиту та паспорту споживчого кредиту, з якими відповідач був ознайомлений через мобільний додаток, суд не має можливості з причин неприєднання вказаних документів до позовної заяви. Суд вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першоїстатті 634 ЦК України, за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки договір про надання банківських послуг, що розміщений на офіційному сайті позивача міг неодноразово змінюватися самим позивачем в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом. За таких обставин, позивачем не надано достовірне підтвердження обставин обговорення та погодження умов договору про надання банківських послуг АТ «УніверсалБанк», умов кредитування, умов нарахування та сплати відсотків за користування кредитом, погодження інших умов договору. У заяві, підписаній сторонами, відсутні умови щодо розміру встановленого кредитного ліміту, порядку нарахування простроченої заборгованості, нарахування відсотків за користування кредитними коштами та порядку списання коштів простроченої заборгованості зі сплати відсотків з рахунку відповідача в рахунок збільшення заборгованості за тілом кредиту. Відповідно до частин 1,2 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. За частиною 2 статті 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Доказами, які підтверджують рух коштів по рахунку відповідача, наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з вказаними положенням закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Розрахунок заборгованості, наданий позивачем, не містить обов`язкових реквізитів, притаманних первинному бухгалтерському документу чи витягу з нього, а тому не може бути достовірним доказом. Суд вважає, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Висновки за результатами розгляду Згідно правил статті 26 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Як зазначено в частині 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За правилами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Аналіз наведених норм процесуального права дає підставу вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Саме позивач мав довести в ході розгляду справи обґрунтованість позовних вимог щодо підставності стягнення коштів за договором. За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає (постанова Верховного Суду від 18 березня 2019 року по справі № 450/2488/16-ц). Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором не підтверджені матеріалами справи та є недоведеними. Щодо розподілу судових витрат При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір в сумі 2270 гривень. Відповідно до правил частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно вказаного правила судовий збір поверненню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed