Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-20 00:00:00

Представник позивача\~ Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» (далі АТ «Криворіжгаз») Домбровська Є.В. звернулася до суду з позовною заявою 01 листопада 2021 року, в якій просила суд стягнути з [PERSON] на користь АТ «Криворіжгаз» заборгованість за спожитий необлікований (донарахований) об`єм природного газу в сумі 4723 грн. 85 коп., інфляційні втрати 56 грн. 68 коп. та 3% річних 12 грн. 42 коп.; стягнути з відповідача 2270 грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [PERSON] є споживачем природного газу за адресою: [ADDRESS] . Житлове приміщення за вказаною адресою з 09 вересня 2015 року відключене від газопостачання за борги. У ході проведення перевірки працівниками газопостачального підприємства 11 серпня 2021 року за адресою проживання [PERSON] було встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме «несанкціоноване відновлення газоспоживання, а саме зрив пломби з вхідного крану діамантом 15 мм на впуску до ПГ, пломба відсутня, кран у відкритому положенні, є можливість користуватися газом». За виявленим фактом порушення складено акт за №KR 002935 від 11 серпня 2021 року, що підписаний споживачем без зауважень, а також факт правопорушення зафіксовано на фотознімок. Про розгляд акта про порушення 19 серпня 2021 року комісією Оператора ГРМ споживача повідомлено належним чином. За результатами розгляду акта про порушення комісією Оператора ГРМ 19 серпня 2021 року прийнято рішення про задоволення акта про порушення та здійснено донарахування вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв в житловому приміщенні споживача, за період з 11 лютого 2021 року по 11 серпня 2021 року (тобто за 6 місяців з дня виявлення порушення), зі складанням відповідного акта-розрахунку на суму 4 723 грн. 85 коп. Враховуючи прийняття комісією рішення про задоволення акта, відповідачу було виставлено рахунок на оплату необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на суму 4723 грн. 85 коп., з яких [PERSON] нічого не погасила, у зв`язку з чим представник позивача просить стягнути з відповідача нараховану заборгованість в примусовому порядку, із застосуванням ч.2 ст.625 ЦК України нарахуванням збитків у вигляді інфляційних втрат 56 грн. 68 коп. та 3% річних 12 грн. 42 коп. Ухвалою суду від 25 квітня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. У встановлений судом строк жоден із учасників справи не подав клопотання про розгляд справи за їх участю в судовому засіданні. Представник позивача адвокат Домбровська Є.В. пред`явлені вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні з підстав, викладених в позові. Проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечувала, про що подала відповідну заяву, направлену на електронну пошту суду. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, викликалася неодноразово у встановленому законом порядку, протягом визначеного судом строку відзив на позов не подала. Суд акцентує увагу на тому, що навіть в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року та в черговий раз продовженого з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб на підставі Указу Президента України №341 від 22 травня 2022 року, затвердженого Законом України №2263-ІХ від 22 травня 2022 року, право особи на судовий захист не може бути обмежено, оскільки відповідно до ст.ст.10, 26 \~Закону України «Про правовий режим воєнного стану» \~у період воєнного стану повноваження \~судів не можуть бути припинені. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, не подання відзиву у встановлений законом строк, суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень представника позивача проти заочного розгляду справи. Заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись. Суд, дослідивши вимоги позовної заяви, письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам щодо їх належності, допустимості та достатності в їх сукупності, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі з огляду на таке. Статтею 714\~ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з постановою НКРЕКП №1274 від 16 квітня 2015 року ПАТ «Криворіжгаз» наділене правом провадження господарської діяльності з розподілу природного, нафтового газу і газу (метану) вугільних родовищ на території м. Кривий Ріг (крім житлового масиву Інгулець Інгулецького району в м. Кривий Ріг) та Криворізького району Дніпропетровської області в зоні розташування розподільних газопроводів, що перебувають у власності та користуванні підприємства. Постановою НКРЕКП №845 від 29 червня 2017 року про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Криворіжгаз», позивачу видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах міста Кривий Ріг (крім житлового масиву Інгулець Інгулецького району в м. Кривий Ріг) та Криворізького району Дніпропетровської області, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації ПАТ «Криворіжгаз». 04 червня 2019 року постановою НКРЕКП №943 внесено зміни в повне та скорочене найменування ліцензіата: повне найменування Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», скорочене АТ «Криворіжгаз». У Кодексі газорозподільних систем зазначено, що оператор газорозподільної системи (оператор ГРМ) це суб`єкт гос\-подарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Таким чином, в розумінні п.4 глави 1 розділу 1 Кодексу газорозподільних систем, позивач є оператором ГРМ. [PERSON] є споживачем послуг природного газу, що надаються АТ «Криворіжгаз» за адресою: [ADDRESS] , із відкриттям на її ім`я особового рахунку № [NUMBER] . Житлове приміщення устатковане газовою плитою (1). За вказаною адресою з 01 квітня 1996 року зареєстровано місце проживання 4 осіб: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується інформацією про зареєстрованих осіб станом на 30 вересня 2021 року (а.с.6). Житлове приміщення за вказаною адресою відключене від газопостачання з 09 вересня 2015 року у зв`язку з наявністю заборгованості (борг 3516 грн.) шляхом установки заглушки на закритий кран діаметром 15 мм. з опломбуванням пломбою С22946224, що підтверджується актом №4453 від 09 вересня 2015 року (а.с.7). Відповідно до п.п.2 п.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, до порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване відновлення газоспоживання. Як слідує з п.4 глави 1 розділу 1 газорозподільних систем, несанкціоноване відновлення газоспоживання - це виявлений після складання акта про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газороподільної системи, у тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об`єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об`єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком. Як передбачено в абз.5 п. 7.4 розділу VII Типового договору розподілу природного газу, споживач зобов`язується не допускати несанкціонованого відбору природного газу. Згідно з п.п.1, 2 глави 5 розділу ХІ Кодексу\~газорозподільних систем,\~у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Так, 11 серпня 2021 року в ході проведення перевірки за адресою: [ADDRESS] , в присутності споживача [PERSON] працівниками АТ «Криворіжгаз» було встановлено порушення п.1 гл.7 розділу VІ, п.п.2 п.1 глави ІІ розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а саме «несанкціоноване відновлення газоспоживання споживачем, а саме зрив пломби з вхідного крану діамантом 15 мм на опуску до ПГ, пломба відсутня, кран у відкритому положенні, є можливість користуватися газом». За виявленим фактом порушення складено акт за №002935 від 11 серпня 2021 року, що підписаний споживачем без зауважень, а також здійснено фотофіксацію факту правопорушення. Виявлене правопорушення усунено шляхом демонтажу крана діаметром 15 та встановлення заглушки з опломбуванням, про що складено відповідний акт. Про дату, час та місце розгляду акта про порушення комісією Оператора ГРМ споживача повідомлено під підпис. З актом [PERSON] ознайомилася, підписавши без зауважень чи заперечень (а.с.8, 9). При цьому, фактично споживач факт виявленого порушення нічим не спростовувала, а викладені в акті висновки у встановленому законом порядку не оспорювала, як і дії представників служби інспектування АТ «Криворіжгаз». За даних обставин викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду належними та допустимими доказами. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд приходить до переконання, що встановлені судом обставини, підтверджені належними та допустимими доказами, поза розумним сумнівом доводять факт допущення [PERSON] несанкціонованого відновлення газопостачання, за що передбачена відповідальність. Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. Зокрема, у розумінні п.4 глави 1 розділу І, п.п.2 п.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем несанкціоноване відновлення газоспоживання є порушенням, \~внаслідок якого здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану з дня такої перевірки, що має підтверджуватись відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення (п.2 ч.3 розділу 11 Кодексу). За результатами проведеного 19 серпня 2021 року засідання комісії Оператора ГРМ з розгляду акта про порушення №002935 від 11 серпня 2021 року, на якому споживач була відсутньою, комісією складено акт та здійснено розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахування усіх газових приладів відповідача (1 плита газова ПГ-4 «Днепр») за період з 11\~лютого 2021\~року по\~11\~серпня 2021\~року (тобто\~за 6\~місяців \~з дня\~виявлення порушення)\~на суму\~4\~723\~грн.\~85\~коп. за 401,25 м? не облікованого об`єму природного газу (а.с.11). Перевіряючи правомірність та обґрунтованість проведених позивачем розрахунків, суд керується п.п.2 розділу 3 глави ХІ Кодексу газорозподільних систем, відповідно до якого у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання спожитий об`єм природного газу визначається за граничними обсягами споживання природного газу населенням (визначені в Додатку №10 Кодексу газорозподільних систем) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (1 плита газова), кількості зареєстрованих осіб (4 особи) за період з дня припинення газопостачання до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців). Відповідно до Додатку №10 Кодексу газорозподільних систем, граничний обсяг споживання з використанням 1 газової плити у разі відсутності централізованого гарячого водопостачання та газового водонагрівача складає 18,3 м? на 1 особу/міс. Вартість природного газу визначається по ціні закупівлі газу Оператором ГРМ, відповідно до Наказу №53/1 від 29 лютого 2016 року «Про ціну природного газу для визначення вартості необлікованого ( донарахованого) об`єму природного газу» та Додатку № 1 до наказу. Таким чином, загальна сума вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за розрахунковий період з 11\~лютого 2021\~року по\~11\~серпня 2021\~року 4\~723\~грн.\~85\~коп. за 401,25 м? (з розрахунку: 18,3 м? на 1 особу/міс. * 4 зареєстрованих особи в квартирі * 5 міс. 14 днів = 401,25 м?), у зв`язку з чим суд погоджується з наданим позивачем розрахунком, який є належним та розгорнутим, виконаним у повній відповідності до вимог Порядку перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень Кодексу газорозподільних систем (а.с.5, 12). 28 серпня 2021 року за вих. №50103.1-Сл-10523-0821 у встановленому законом порядку споживачеві [PERSON] направлено рахунок на оплату необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, який доставлено останній 31 серпня 2021 року (а.с.14-15), однак оплату добровільно не здійснено. Як слідує з матеріалів справи, предметом спору є стягнення збитків, які завдані АТ «Криворіжгаз» споживачем [PERSON] в результаті несанкціонованого споживання газу внаслідок його несанкціонованого відновлення після відключення, що визначає специфіку спору, оскільки відшкодування такої шкоди за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст.22, ст. 611, ч.1 ст. 623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. У ст.11 ЦК України серед підстав виникнення цивільних прав і обов`язків міститься «заподіяння майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі». Таким чином, заподіяння шкоди може породити цивільно-правове зобов`язання, де потерпілий виступає як кредитор, та доводить розмір збитків (ч.2 ст.623 ЦК України), а заподіювач шкоди як боржник. При цьому, зобов`язання у зв`язку із завданням шкоди виникає за наявності трьох умов (крім наявності підстави виникнення - завдання шкоди), з яких дві мають об`єктивний характер і одна - суб`єктивний. У сукупності вони складають «генеральний делікт» за формулою: хто завдав іншому шкоди, зобов`язаний її відшкодувати. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст.1166 ЦК України. Майнова шкода у розумінні ч.1 ст.1166 ЦК України це зменшення майнової сфери потерпілого внаслідок пошкодження чи знищення його майна або внаслідок порушення його особистих немайнових прав. Знищення або пошкодження предметів матеріального світу спричиняє майнову шкоду, грошове вираженні якої називається збитками. Шкода в деліктних зобов`язаннях не тільки є обов`язковою умовою відповідальності, а й виступає як її міра. У ЦК України поняття, види і зміст збитків поміщено в розділі І «Основні положення», та ці норми є універсальними, оскільки терміном «збитки» законодавець оперує в усіх інститутах цивільного права, у тому числі при застосуванні норм про власність, юридичних осіб, відшкодування недоговірної шкоди тощо. Значення шкоди в деліктних зобов`язаннях залежить від їх цільового призначення, яке полягає в усуненні майнових наслідків правопорушення, відновлення майнової сфери потерпілого в тому стані, в якому він знаходився до завдання йому шкоди. Ця мета досягається, якщо завдана шкода буде відшкодована в повному обсязі. Обов`язковою підставою деліктної відповідальності є протиправність поведінки заподіювача шкоди. Делікті зобов`язання ґрунтуються на принципі генерального делікту, згідно з яким кожному забороняється завдавати шкоди майну чи особі. Отже, будь-яке завдання шкоди іншій особі вважається протиправним, якщо особа не уповноважена на це. При цьому слід урахувати, що для права мають значення лише ті людські дії чи бездіяльність, що, виражають волю людини, втілюються у її вчинках. Вольова дія (чи бездіяльність) людини завжди припускає наявність конкретної мети в її свідомості, що й визначає спрямованість її волі, яка виражається в тому чи іншому вчинку. Для притягнення особи до відповідальності необхідно, аби її дія була протиправною. Протиправність звичайно визначається як суперечність поведінки вимогам норми права з одночасним порушенням суб`єктивного права іншої особи. Протиправність є юридичним вираженням шкідливості дій (бездіяльності) правопорушника. Ці дії є шкідливими (суспільно небезпечними), тому що посягають на визначений інтерес, і протиправними тому, що порушують правову охорону цього інтересу. Необхідною умовою відповідальності за завдання шкоди, є причинний зв`язок між дією (бездіяльністю) заподіювача шкоди і майновою або моральною шкодою, що виникла у потерпілої особи. Із цього випливає, що відповідальність за наслідками, які настали, можлива лише тоді, коли вони були закономірним результатом вчиненого особою діяння. Дія або бездіяльність, що є однією з умов виникнення цього результату, але не пов`язані з ним внутрішнім необхідним зв`язком, є лише мотивом, але не причиною наслідків, які настали. Так, ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи обґрунтованість\~наданого позивачем\~розрахунку,\~доведеність факту\~допущення відповідачем\~порушення у\~вигляді несанкціонованого\~відновлення газопостачання\~шляхом втручання\~в систему\~газопостачання,\~що є\~порушенням в\~розумінні Кодексу\~газорозподільних систем,\~призвело до\~спричинення збитків\~та визначає\~наявність деліктних\~зобов`язань,\~в яких\~вина відповідача\~є доведеною,\~а відтак\~є юридичною\~підставою для\~покладення на\~неї відповідальності\~за відшкодування\~збитків,\~спричинених АТ\~«Криворіжгаз» за\~спожитий не\~облікований (донарахований)\~об`єм природного\~газу за\~період з 11 лютого 2021 року по 11 серпня 2021 року в сумі 4 723 грн. 85 коп. У відповідності до ст.526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. У відповідності до ст.525 ЦК України, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Отже, виходячи з юридичної природи спірних правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч.2 ст.625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. При визначенні розміру нарахувань відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України, суд виходить з відомостей, зазначених у розрахунках, з якими погоджується, а відтак розмір інфляційних втрат 56 грн. 68 коп. та 3% річних від простроченої суми боргу 12 грн. 42 коп. вважає вірним. На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, згідно ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 2270 грн. в рахунок відшкодування документально підтверджених витрат по сплаті судового збору (а.с.1).

Outcome: approved