Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-24 00:00:00

28.12.2021 року Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі» (далі по тексту - позивач) звернулося до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до [PERSON] (далі по тексту - відповідач) про стягнення вартості необлікованої електричної енергії (а.с.1-6). Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25.01.2022 року відкрито спрощене позовне провадження по справі № 495/10649/21 за позовом АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Справу призначено до судового розгляду (а.с.22-23). В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що [PERSON] є споживачем послуг з розподілу електричної енергії, які АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» надає за адресою: [ADDRESS]. При проведені перевірки представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» дотримання відповідачем правил роздрібного ринку електричної енергії, у якого було виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі споживача з порушенням схеми обліку шляхом мантажу відгалуження на вводі в будинок для підключення навантаження споживача повз електролічильник, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Відповідач з вказаним порушенням погодився. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ, 23.03.2019 року в присутності відповідача було складено акт № 8004828 про порушення ПРРЕЕ. Так, неоплачена сума за недораховану електричну енергію по акту № 8004828 здійснено за 42 дні, з 10.02.2019 року по 23.03.2019 року складає 4294,77 грн., від добровільної сплати якої відповідач ухиляється. У судові засідання представник позивача не з`явився, але подав до суду заяву, згідно якої просив розглянути справу за його відсутності та зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.64). Відповідач - [PERSON] відзив або заперечення на позов АТ «Одесаобленерго» до суду не надавав та в судові засідання не з`явився без поважних причин, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких клопотань не заявляв, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином. Згідно із ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст.223 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою (ст.281 ЦПК України). Як встановлено матеріалами справи та було вище зазначено, відповідач - [PERSON] , був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, жодного разу не з`явився в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подавав відзив, а представник позивача - АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25.07.2022 року постановлено розгляд справи № 495/10649/21 за позовом АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії провести у заочному порядку. У відповідності до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши позовну заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків. [PERSON] є споживачем послуг з розподілу електричної енергії, які АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» надає за адресою: [ADDRESS]. При проведені перевірки представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» дотримання відповідачем правил роздрібного ринку електричної енергії, у якого було виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі споживача з порушенням схеми обліку шляхом мантажу відгалуження на вводі в будинок для підключення навантаження споживача повз електролічильник, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Відповідач з вказаним порушенням погодився. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ, 23.03.2019 року в присутності відповідача було складено акт № 8004828 про порушення ПРРЕЕ. Неоплачена сума за недораховану електричну енергію по акту № 8004828 здійснено за 42 дні, з 10.02.2019 року по 23.03.2019 року складає 4294,77 грн., від добровільної сплати якої відповідач ухиляється. Крім цього, оскільки боржник грошове зобов`язання належним чином не виконав, тому проведено відповідний розрахунок суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та 3% річних за весь час прострочення, що становить 655,83 гр. та штрафні санкції у розмірі 325,11 грн. Дані обставини і стали підставою для звернення АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» до суду із відповідним позовом. Згідно із ч.1 ст.4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК України). Згідно із ст.625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно із ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно із п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України шкода завдана неправомірними діями фізичної особи, відшкодовується особою, що її завдала в повному обсязі. Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно із ст.2 Цивільного процесуального кодексу України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 12, 13 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ст.ст. 76-77 ЦПК України). Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку про законність, обґрунтованість та правомірність позовних вимог АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, у зв`язку з чим такий позов підлягає задоволенню. Відповідно до ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за розгляд позовної заяви підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved