Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-25 00:00:00

У грудні 2021 року [PERSON] , інтереси якого представляє адвокат Прядко Денис Володимирович, звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оптимістична 14» про стягнення коштів. В обґрунтування зазначено, що [PERSON] на підставі договору дарування від 07.05.2019 належить квартира [ADDRESS] . Позивач регулярно сплачує комунальні платежі, у тому числі платежі з управління багатоквартирним будинком. Відповідач ОСББ «Оптимістична 14» здійснює забезпечення утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяє в отриманні житлово-комунальних послуг та інших послуг. Неналежне виконанням відповідачем своїх обов`язків по утриманню будинку та наданню якісних житлово-комунальних послуг, призвело до незадовільного стану даху. Починаючи з січня 2021 року квартира [PERSON] стала потерпати від дощових та талих снігових вод, про що позивач неодноразово повідомляв голову правління ОСББ «Оптимістична 14». 31.01.2021 сталося перше залиття квартири, 26.03.2021 друге. Були складені відповідні акти та повідомлена голова правління ОСББ. 26.03.2021 комісією у складі голови правління ОСББ «Оптимістична 14», співвласників квартир [ADDRESS] було складено акт про стан покрівлі 3-го під`їзду. Актом встановлено, що стан покрівлі на момент обстеження не задовільний: значні порушення покрівельного матеріалу, тріщини та частина (1x1,5) задраного покрівельного матеріалу. Виявлено, що через вищеперераховані порушення покрівельного матеріалу - вода з опадів потрапляє на технічний поверх, а з нього вже просочується на стелю квартир на 9-му поверсі. Оскільки відповідач не вчинив жодних дій для усунення протікань даху, а відповідно і для недопущення залиття квартир, позивач за власні кошти, із залученням спеціалістів, вирахував вартість поточного ремонту, придбав будівельні матеріали та здійснив ремонт покрівлі. В подальшому позивач неодноразово звертався до відповідача як з усною, так і з письмовою вимогами про відшкодування потрачених на ремонт коштів, однак відповідач на ці звернення не реагує. У зв`язку з викладеним вище, позивач вимушений звернутись до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на його користь кошти, витрачені на матеріали ремонту покрівлі, в розмірі 10\~444,27 грн, судовий збір та інші судові витрати, понесені ним при розгляд справи. У відзиві відповідач ОСББ «Оптимістична 14» просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свою позицію обґрунтовує тим, що позивач у якості підстави для стягнення грошових коштів з відповідача зазначає ст. 1166 ЦК України та вказує правову природу заявленої до стягнення грошових коштів як майнову шкоду, завдану неправомірними діями чи бездіяльністю відповідача. Жодних доказів спричинення шкоди позивачу відповідачем, позовна заява та додані матеріали не містять. Відповідач погоджується, що до позовної заяви додаються акти про залиття квартири позивача, однак позовні вимоги не стосуються шкоди завданої залиттям квартири позивача. Немає оцінки вартості пошкоджень квартири внаслідок залиття, немає обстеження квартири та висновків щодо обсягу збитків. З наданих в обґрунтування позову документів щодо понесеної позивачем шкоди внаслідок дій відповідача, не можливо встановити: наявність шкоди завданої позивачу та її розмір (обсяг); наявність неправомірних дій або бездіяльності відповідача; наявність причинно-наслідкового зв`язку між першим та другим пунктами. Крім того, позивач в своєму позові посилається на наявність обов`язку з боку відповідача щодо ремонту покрівлі згідно ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та Статуту ОСББ, однак відповідно до ст. 5 цього Закону до складу послуги з управління багатоквартирним будинком входить лише поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку, а зазначені позивачем дефекти покрівлі можуть бути усунені лише під час капітального ремонту покрівлі. Разом з цим, відповідач просить стягнути з позивача на його користь витрати на правничу допомогу. У відповіді на відзив позивачем викладені доводи, що узгоджуються з позицією, наведеній у позовній заяві. Ухвалою судді від 03.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання по суті на 17.03.2022. Від представника позивача адвоката Прядка Д.В., надійшла заява про розгляд справи без його участі, просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Від представника відповідача адвоката Черкашина І.І., надійшла заява про розгляд справи без його участі, щодо позовних вимог заперечує у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Суд, з`ясувавши позицію сторін, викладену в позовній заяві, відзиві на неї та відповіді на відзив, дослідивши наявні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, доходить висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно договору дарування квартири від 07.05.2019, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Щербиною В.С., та зареєстрованого в реєстрі за № 597, [PERSON] став одноособовим власником кв. [ADDRESS] (а.с. 12-13). Вказане також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №\~165754532 від 07.05.2019 (а.с. 14). Балансоутримувачем зазначеного будинку є ОСББ «Оптимістична 14», головою правління якого є [PERSON] . Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до положень частин 1, 3, 5 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ч. 2 ст. 11 ЦК України однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У частині 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частина 1 ст. 1166 ЦК України, на яку посилається позивач в якості обґрунтування завданої йому майнової шкоди, передбачає наступне: майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам заподіювач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювач шкоди. При цьому, позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Як зазначив позивач, неналежне виконанням відповідачем своїх обов`язків по утриманню будинку та наданню якісних житлово-комунальних послуг, призвело до незадовільного стану даху, внаслідок чого відбувалось залиття квартир. На підтвердження фактів залиття позивачем долучені наступні документи. Акт без зазначення номеру від 31.01.2021, складений та підписаний комісією у складі: голови правління, співвласників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] виявлено «протікання, мокра стеля від стіни до лампи, мокра бокова стіна великої кімнати»; були порушені норми технічної експлуатації «внаслідок опадів заливає на тех.поверх з причини порушення герметичності покрівлі потребує ремонту»; причиною залиття кв. [ADDRESS] став «аварійний стан покрівлі»; необхідно провести ремонт силами «необхідно провести ремонт покрівлі 3-го під`їзду буд. Оптимістична 14» (а.с. 28-29). Заява позивача до голови правління ОСББ від 31.01.2021, в якій він просить внести до переліку планових робіт ревізію покрівлі 3-го під`їзду, адже у кв. [ADDRESS] було виявлено протікання (а.с. 30). Акт без зазначення номеру від 26.03.2021, складений та підписаний комісією у складі: голови правління, співвласників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] виявлено «протікання мокра бокова стіна та частина потолку»; були порушені норми технічної експлуатації «внаслідок таяння снігу та опадів заливає на тех.поверх з причини порушення герметичності покрівлі потребує ремонту»; причиною залиття кв. [ADDRESS] став «аварійний стан покрівлі»; необхідно провести ремонт силами «необхідно виконати ремонт покрівлі 3-го під`їзду буд. Оптимістична 14» (а.с. 31-32). До акту також долучені фотознімки (а.с.\~33-34). Акт про стан покрівлі 3-го під`їзду за адресою: [ADDRESS] від 26.03.2021, складений та підписаний комісією у складі: голови правління, співвласників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] про те, що стан покрівлі на момент обстеження незадовільний, є значні порушення покрівного матеріалу, тріщини та частина (1*1,5\~м) задраного покрівного матеріалу. На технічному поверсі виявлено, що через вищеперераховані порушення покрівного матеріалу вода з опадів потрапляє на технічний поверх, а вже з нього просочується на стелі квартир, розташованих на 9-му поверсі. Таким чином, стан покрівлі 3-го під`їзду по [ADDRESS] аварійний та потребує ремонту (а.с. 35). Тобто, позивачем визначено характер шкоди, що проявився у залитті квартири атмосферними опадами. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України № 927/11207 від 25.08.2005 (надалі Правила № 76 від 17.05.2005), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до ст. ст. 77, 78 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Приписами ч.ч. 1-4 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем в порушення зазначених вимог не доведено факту потрапляння опадів до квартири, тобто залиття квартири, саме з вини відповідача його дій чи бездіяльності. Крім того, згідно актів встановлено лише фактичні пошкодження в квартирі, однак не визначено орієнтовний розрахунок вартості пошкоджень квартири, а відповідно і необхідного ремонту, відсутній висновок щодо встановлення вини особи, через діяння (дії чи бездіяльність) якої сталось залиття. Разом з цим, суд критично ставиться до: відомостей ресурсів № 7 на поточний ремонт покрівлі квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 36), договірної ціни поточного ремонту покрівлі квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 37), розрахунком № 2. Загальновиробничі витрати за видами робіт поточного ремонту покрівлі квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 38), локального кошторису № 7 на поточний ремонт покрівлі квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] (а.с. 39), адже всі ці документи складені та підписані інженером з проектно-кошторисних робіт [PERSON] , щодо якої в матеріалах справи відсутня інформація про чинні ліцензію або дозвіл з надання відповідних послуг. До позовної заяви [PERSON] долучені: копія квитанції до прибуткового касового ордеру №\~487 від 29.03.2021 на суму 10\~444,27 грн з відміткою «підстава: реалізація товарів послуг 924 від 29.03.2021», ФОП [PERSON] (а.с. 40), копія видаткової накладної № 924 від 29.03.2021 на суму 10\~444,27 грн, ФОП [PERSON] (а.с. 41). Однак, повноваження вказаної фізичної особи-підприємця на здійснення реалізації товарів та послуг суду не надані. Крім того, у квитанції не зазначено платника коштів, а у видатковій накладній отримувача будівельних матеріалів. Ще один документ, на який посилається позивач як на доказ позиції, викладеній у позові це акт прийому-передачі виконаних робіт від 09.04.2021, складений між співвласником кв. [ADDRESS] [PERSON] та співвласником кв. [ADDRESS] [PERSON] (а.с.\~42). Відповідно до цього Акта станом на 09.04.2021 виконавцем на даху 3-го під`їзду буд. [ADDRESS] виконані наступні роботи: прибирання покрівлі від сміття (покрівля над квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] ); складання сміття в мішки та їх винос до баків; вертикальне переміщення вантажу (будівельного матеріалу та приладів, необхідних для виконання ремонтних робіт) на покрівлю; перекриття покрівлі (приблизно 160 м2); перекриття примикань (до стін та парапетів). Як зазначив безпосередньо позивач, [PERSON] є спеціалістом з ремонту покрівель, а тому він і домовився з ним щодо виконання ремонту покрівлі 3-го під`їзду (а.с. 4). Однак, жодного документального підтвердження того факту, що [PERSON] дійсно є спеціалістом з ремонту покрівель, а відтак і може надавати відповідні послуги, матеріали справи не містять. Тому вказаний акт також не може бути визнаний судом як належний, достовірний та достатній доказ у справі. Відповідно до п.п. 12,14 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг (п.п. 1 ч. 4 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Розділом 2 Правил № 76 від 17.05.2005 передбачено, що технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. За змістом ст.\~ст. 1, 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (надалі Закон України «Про ОСББ»), об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання відповідно до цього Закону України «Про ОСББ» та статуту, зокрема, зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; виконувати свої договірні зобов`язання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання (ст. 18 Закону). Статтею 22 Закону України «Про ОСББ» визначено, що для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право: задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення. Самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення об`єднанням фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів (ч. 3 ст. 23 Закону України «Про ОСББ»). Відповідно до ч. 2 ст. 21 Закону України «Про ОСББ» порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, встановлюються загальними зборами об`єднання відповідно до законодавства та статуту об`єднання. З урахуванням того, що позивачем не доведений факт спричинення майнової шкоди, характер такої шкоди, недоведена сума завданих збитків, відповідно, судом не встановлена вина відповідача у спричиненні шкоди, тому суд приходить до переконання, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed