Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, в особі свого представника адвоката КучерЮ.В., звернулася до суду з позовом до Черкаської міської ради, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Спадкоємці за законом після померлої [PERSON] відсутні. [PERSON] була рідною тіткою позивача [PERSON] .. За життя тітки, позивач піклувалась про неї, допомагала матеріально, здійснила поховання покійної. Прибираючи помешкання покійної позивач в речах знайшла заповіт, з якого їй стало відомо, що покійна [PERSON] за життя здійснила розпорядження щодо належного їй майна на випадок її смерті та заповіла позивачу все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй і на що за законом вона матиме право. Вказаний заповіт був складений 18.10.2007р. та посвідчений державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Сопільняк А.О.. Позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини до Другої черкаської нотаріальної контори. 22 грудня 2021 року нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а саме квартиру [ADDRESS] , що залишилася після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , на підставі того, що нею пропущений строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, а документи, що підтверджують спільне проживання з померлою не надані. У зв`язку із викладеним, позивач звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 11 січня 2022 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. 24.01.2022 представником відповідача за довіреністю Волкович Ю.О. подано відзив на позовну заяву. З даного відзиву вбачається, що відповідач позовні вимоги не визнає в повному обсязі та просить відмовити в задоволенні позову, оскільки позивачем в позовній заяві не вказано, які об`єктивні обставини, або істотні труднощі перешкоджали їй у належний строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 22.02.2022 ухвалою суду клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено. Закрито підготовче засідання. 18.04.2022 від представника позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив. 13.05.2022 на виконання ухвали суду від 22.02.2022 про витребування доказів Другою черкаською державною нотаріальною конторою надано суду копію спадкової справи після померлої [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача адвокат Кучер Ю.В., позивні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Окремо зазначила, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, про що прямо зазначено у правових позиціях ВСУ та ВС. Представник відповідача за довіреністю Милокостенко К.В., в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, з огляду на обставини викладені у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи Друга ЧДНК, в судове засідання не з`явився. На адресу суду подано заяву, в якій просили проводити розгляд справи без участі їх представника. Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши зміст позовної заяви, матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини та дійшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] , яка народилась [INFO] , померла [INFO] у віці 94 років, про що 30 березня 2021 року було складено відповідний актовий запис №1060 Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зазначене вбачається з відповідного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 11). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] , яка належала їй на праві приватної власності на підставі реєстраційного посвідчення ЧООБТІ від 09.04.1992р. та записаним в реєстрову книгу №6 за реєстровим номером 55 ст. 265 (а.с. 15). \~ \~ \~ \~Спадкоємці за законом після померлої [PERSON] відсутні. [PERSON] за життя, а саме 18.10.2007р. склала заповіт, яким заповіла все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй і на що вона за законом матиме право, [PERSON] . Вказаний заповіт був посвідчений 18.10.2007р. державним нотаріусом Другої черкаської нотаріальної контори Сопільняк А.О. та зареєстрований в реєстрі за №1-5886. 22.12.2021 [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою,в якій просила видати їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилось після померлої [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.12.2021р., державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилося після смерті [PERSON] , оскільки спадкоємець [PERSON] не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та не надала документи, що підтверджують спільне проживання з померлою. Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що вона не була обізнана про існування заповіту, а тому вважає вказану причину поважною для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно ст.ст.1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно дост.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідач заперечуючи проти задоволення позову вказує, що позивачем не зазначені об`єктивні, непереборні та істотні труднощі, які перешкоджали їй у належний строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте, суд не може погодитись із зазначеним, оскільки поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 20 велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц, від 11 листопада 2020 у справі №750/262/20, від 03 березня 2020 у справі №145/148/20. Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Крім того, у вирішенні питання про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в два місці. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування за заповітом, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved