Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-20 00:00:00

Позивач [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітнього [PERSON] , ( [ADDRESS] ) звернувся до суду з позовом до [PERSON] ( [ADDRESS] ) про визнання права власності в порядку спадкування. До участі в справі в якості третіх осіб позивачем були залучені: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ). Позовні вимоги обгрунтовані наступним. й [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 25.07.2003 року. Від шлюбу мають сина [PERSON] , [INFO] . Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме Ѕ частина квартири [ADDRESS] , яка належала за життя [PERSON] на праві особистої приватної власності:1/3 частина квартири на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Ватутінської районної Ради від 10.10.2000р/розпорядження №2872 від 10.10.2000 р/та 1/3 частина квартири [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право на спадщину, виданого П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою від 19.02.2008 р., реєстровий № 10-244. Син позивачки та померлого [PERSON] - [PERSON] , [INFO] є спадкоємцем першої черги за законом на майно померлого [PERSON] у відповідності до ст.126 ЦКУ. Інших спадкоємців першої черги немає. Відповідач у справі [PERSON] відповідно до ст.1262 ЦКУ, є спадкоємцем другої черги за законом, як рідна сестра померлого [PERSON] . У свою чергу, [PERSON] подана у передбачений законом шестимісячний строк до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори заява про прийняття спадщини сином [PERSON] після смерті батька - [PERSON] . Була заведена спадкова справа № 271/2017 р. Після, позивач в інтересах сина звернулася до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контор з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Демяносової В.Ф. від 19.07.2021 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме в видачі сину [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/222 частину квартири [ADDRESS] після його батька [PERSON] в зв`язку з тим, що не були надані документи, що посвідчують право власності померлого на зазначене нерухоме майно. Так, 01.03.2017 року позивач звернулася до відповідача [PERSON] з проханням про надання оригіналу документів про право власності [PERSON] на вище зазначену частину квартири. Однак отримала відмову, чим [PERSON] була створена перешкода у прийнятті спадщини на користь малолітнього [PERSON] . Посилаючись на викладені обставини та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом прошу суд: -визнати за [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер [NUMBER] . Право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на Ѕ частину квартири [ADDRESS] . -Витребувати від П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу №271/2017 до майна [PERSON] . Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28 вересня 2021 року було відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання з викликом сторін. 15 листопада 2021 року від 3-тьої особи - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації до суду надійшла заява про участь без їх представника та просили винести рішення з урахуванням житлових інтересів малолітнього [PERSON] , [INFO] . 16 листопада 2021 року представником 3-тьої особи - Центрального міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м.Київ) до суду були надіслані письмові пояснення, щодо результату розгляду даної справи залишають на розсуд суду. Розгляд справи проводити за відсутності представника, копію рішення направити на адресу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). 19 листопада 2021 року та 10 грудня 2021 року від 3-тьої особи - П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про участь без їх представника та просили прийняти рішення згідно чинного законодавства. Протягом розгляду справи сторона позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Представники 3-х осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору в судове засідання не з`явились. Суд дійшов висновку про можливість проведення розгляду справи у відсутності представників Відповідача - [PERSON] , 3-тя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. 15.07.2022 року від представника позивача адвоката Колораш В.Т. надійшла заява про розгляд справ за їх відсутності. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач та треті особи в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не відомі. Всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Вимогами ст.10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. На виконання ухвали суду, яка внесена до протоколу судового засідання від 14.01.2022 року П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора надіслала до суду належним чином завірену копію спадкової справи №271/2017 заведеної після померлого [INFO] - [PERSON] . Судом встановлено, що на підставі Інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 26.04.2017 року з якої вбачається, що за даними реєстрових книг Бюро за [PERSON] на праві власності зареєстровано Ѕ частину квартири [ADDRESS] : 1/3 частина квартири на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Ватутінської районної Ради від 10.10.2000 р/розпорядження №2872 від 10.10.2000р/та 1/6 частина квартири [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою від 19.02.2008 р, реєстровий № 10-244. [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 25.07.2003 року. Від шлюбу мають сина [PERSON] , [INFO] (а.с.8) Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано(а.с.15) З копії Свідоцтва про смерть від 15 лютого 2017 року, яке видане Деснянським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві встановлено, що [PERSON] помер(а.с.10) З матеріалів справи вбачається, що відповідно до Заяви від 03 березня 2017 року, яка надійшла від [PERSON] , яка діє в інтересах свого малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , про те, що вона на день смерті батька свого сина - [PERSON] залишилося спадкове майно, яке її малолітній син приймає. З копії Постанови від 19 липня 2021 року встановлено, що державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Демяносовою В.Ф. відмовлено [PERSON] , [INFO] від імені якого діє законний представник, мати - [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частину квартири [ADDRESS] ,після смерті його батька - [PERSON] ., померлого [INFO] , оскільки не надано оригіналів правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності належної померлому квартири. Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Стаття 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, померлий [PERSON] є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] на праві особистої приватної власності. Позивач є спадкоємцем за законом, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину та звернувся з заявою про прийняття спадщини, однак на даний час позбавлений можливості зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, чим порушується його право на спадкування, а тому його порушені права підлягають захисту в судовому порядку. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved