Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до фізичної особи підприємця [PERSON] про розірвання договору підряду, стягнення коштів у порядку захисту прав споживача, посилаючись на те, що 09 серпня 2021 року між ним та відповідачем укладено договір підряду №4826, відповідно до якого фізична особа підприємець [PERSON] зобов`язалась виготовити та поставити кухонні меблі на загальну суму 51000 (п`ятдесят одна тисяча) гривень, а він зобов`язався прийняти їх та оплатити. Позивач вказує, що на виконання вимог пункту 2 розділу 2 зазначеного договору ним в момент підписання договору було сплачено готівкою 70% від загальної суми договору, що у грошовому еквіваленті складає 35700 (тридцять п`ять тисяч сімсот) гривень. Оскільки в порушення умов договору відповідач, у встановлені строки передбачені договором, не виконала своїх зобов`язань, позивач звернувся з цим позовом до суду. Позивач подав до суду заяву, відповідно до якої просить суд позовні вимоги задовольнити, справу розглянути в спрощеному провадженні, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подала. Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України,\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Згідно ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Суд встановив, що 09 серпня 2021 року між фізичною особою підприємцем [PERSON] (виконавець) та [PERSON] (замовник) укладено договір підряду №4826. Відповідно до пункту 1 розділу 1 даного договору, виконавець, за заданими замовником розмірами і на підставі його вимог і побажань розробляє креслення корпусних меблів, в подальшому «Мебель» і розміщує його у виробника: 1) Кухня, в кількості і асортименті відповідно до креслення (малюнок, фото), що є невід`ємною частиною даного договору, а замовник зобов`язується оплатити і прийняти мебель. Розділом 2 договору підряду встановлено, що загальна сума договору є договірною і складає 51000 (п`ятдесят одна тисяча) гривень, з них 43150 (сорок три тисячі сто п`ятдесят) гривень - виріб, 250 (двісті п`ятдесят) гривень доставка, 1300 (одна тисяча триста) гривень занесення, 6300 (шість тисяч триста) гривень установка. Оплата здійснюється замовником шляхом внесення грошей в касу виконавця. Замовник, в момент підписання договору, вносить передоплату 70% від загальної суми договору, що складає 35700 (тридцять п`ять тисяч сімсот) гривень, решта 30% в розмірі 9000 (дев`ять тисяч) гривень вносяться замовником в день отримання меблів за адресою і 6300 (шість тисяч триста) гривень після збірки/установки після повного погодження даної роботи з установником/збирачем. Розділом 3 договору встановлено термін виготовлення меблів - 28-35 робочих днів. Відповідно до пункту 1 розділу 8 договору, за невиконання, або неналежне виконання своїх обов`язків сторони несуть відповідальність, встановлену законодавством України та даним договором. Відповідно до ч. 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до частин 1 та 3 статті 865 ЦК України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Частиною 2 статті 873 ЦК України передбачено, що робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі. Матеріальними об`єктами договірних зобов`язань є наприкінці майно і гроші, які сторони мають передати одна одній, саме вони є предметом виконання за договором, з урахуванням інтересу кожної із сторін та відповідної мети договору. Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Відповідно до частин 1, 3 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Відповідно до частин 2, 3 статті 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Як визначено статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до пунктів 1, 3, 4 частини 1 статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, у тому' числі: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, розірвання договору; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до частини 2 статті 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Судом встановлено, що позивач на виконання умов договору сплатив відповідачу 35700 (тридцять п`ять тисяч сімсот) гривень як передоплату від загальної суми визначеної договором, що підтверджується підписаним договором підряду №4826 та нотаріально засвідченою заявою [PERSON] від 28 квітня 2022 року, зареєстрованої в реєстрі за №412. Виконавцем зазначені у договорі підряду зобов`язання щодо виготовлення меблів відповідно до умов договору, не виконані. Згідно пункту 4 розділу 8 договору підряду №4826, за затримку виготовлення меблів виконавець сплачує замовнику штраф в розмірі 0,001% від вартості виконання роботи за кожен робочий день прострочення, однак не більше 20% від вартості роботи. Позивачем здійснено розрахунок неустойки у вигляді штрафу за кожен день прострочення виконання зобов`язань за період з 30 вересня 2021 року по 12 квітня 2022 року, відповідно до якого штраф за прострочення складає 6681 (шість тисяч шістсот вісімдесят одна) гривня. Наданий позивачем розрахунок суд приймає до уваги, оскільки останній відповідає нормам закону. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про розірвання договору підряду №4826 від 09 серпня 2021 року та про стягнення з фізичної особи\~ підприємця\~ [PERSON] на користь [PERSON] коштів у розмірі 35700 (тридцять п`ять тисяч сімсот) гривень, сплачених у якості завдатку за зобов`язанням, які виникли на підставі договору підряду та коштів у розмірі 6681 (шість тисяч шістсот вісімдесят одна) гривня у якості штрафу за кожен день прострочення виконання зобов`язань. Статтею 23\~ЦК України\~передбачено,\~що особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає\~ у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна,\~у приниженні\~честі та\~гідності фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи. Моральна\~шкода відшкодовується\~грошовими коштами,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Позивач просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 10 відсотків від сплачених ним коштів, а саме у розмірі 3570 (три тисячі п`ятсот) гривень, посилаючись на те, що він та його сім`я вимушені проживати у квартирі без належним чином обладнаної кухні. Відповідно п. 5\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику по справах про відшкодування моральної шкоди»,\~відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди знайшли своє підтвердження, у зв`язку з чим суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 3570 (три тисячі п`ятсот) гривень. Статтею\~133\~ЦПК встановлено,\~що судові\~витрати складаються\~з судового\~збору та\~витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. Розмір\~судового збору,\~порядок його\~сплати,\~повернення і\~звільнення від\~сплати встановлюються\~законом. До\~витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: на\~професійну правничу\~допомогу; пов`язані\~із залученням\~свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; пов`язані\~з витребуванням\~доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до пункту 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (постанова від 17 жовтня 2014 року№10) вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати та керуватися тим, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, якщо його також не звільнено від сплати цих витрат. Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», тому із відповідача слід стягнути судовий збір в дохід держави в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 (сорок) копійок. Також позивачем надано докази на підтвердження сплати витрат на правничу допомогу у розмірі 6400 (шість тисяч чотириста) гривень відповідно до квитанції №0.0.2509143428.1 від 08 квітня 2022 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved