Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-05 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явленого позову. У квітні 2021 року [PERSON] звернувся з вказаним позовом. В обґрунтування зазначив, що він працює на посаді фахівця зі збуту у Чернігівській області в ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз». 28.12.2020 позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани у зв`язку з нездійсненням позивачем візитів до клієнтів. Однак догана є незаконною, оскільки позивач виконав необхідні візити, що підтверджується даними геолокації. Також відповідачем пропущено строк для застосування дисциплінарного стягнення. Крім того, догана не була погоджена з виборним органом профспілки працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» (далі - профспілки), членом якої є позивач. Тому [PERSON] просить суд скасувати наказ генерального директора ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» №13-ДС від 28 грудня 2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани» [PERSON] . 2. Інформація про рух цивільної справи. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08.04.2021 справа була прийнята до провадження та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження (т.1 а.с.20). 6 травня 2021 року на адресу суду надійшов відзив від ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз». Представник відповідача [PERSON] заперечував проти задоволення позову та вважав оскаржуваний наказ законним. Так, днем виявлення проступку, вчиненого [PERSON] є 25 серпня 2020 року, день складання Акту службового розслідування. Наказ про оголошення догани датований 28 грудня 2020 року та вручений позивачеві 30 грудня 2020 року, оскільки в періоді з 25.08.2020 по 30.12.2020 позивач був відсутній у зв`язку з непрацездатністю 109 з 128 днів. Отже, стягнення застосовано до позивача в межах строку, передбаченого ст.148 КЗпП. Факт відсутності візитів позивача до лікарів підтверджується доказами, зібраними Комісією, створеною для проведення службового розслідування. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 липня 2022 року (т.2 а.с.53-54) у задоволенні клопотання представника ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» Гудій В.В. про закриття провадження у справі було відмовлено. Позивач підтримував свій позов, просив його задовольнити. У судове засідання 6 липня 2022 року позивач не з`явився, просив відкласти розгляд справи у зв`язку з його обмеженою мобільністю. За його клопотанням, з тих же підстав, було відкладено розгляд справи, призначених на 11 квітня 2022 року, 11 травня 2022 року, 10 червня 2022 року (т.1 а.с.244-245, т.2 а.с.7-8, т.2 а.с26-27). В той же час суд не знайшов поважних причин для відкладення розгляду справи вчетверте, крім того, позивач був не обмежений взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, враховуючи, що усі попередні засідання позивач брав участь саме у режимі відеоконференції. Представник третьої особи профспілки працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» Токовенко І.В. підтримував позов. Зазначив, що відповідачем були порушені строки накладення дисциплінарного стягнення. Також до позивача у компанії було упереджене ставлення, оскільки він був викривачем корупції. Про факти корупції у ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» позивач повідомив в органи США: Федеральне бюро розслідувань, Організацію по цінним паперам, відділ юстиції, в Україні - Міністерство охорони здоров`я. Крім того, відповідач не звертався до профспілки щодо погодження застосування дисциплінарного стягнення. У судове засідання 6 липня 2022 року представник третьої особи Токовенко І.В. не з`явився, просив відкласти розгляд справи у зв`язку з його перебуванням у Збройних Силах України. За його клопотанням було відкладено розгляд справи, призначений на 11 квітня 2022 року, 11 травня 2022 року, 10 червня 2022 року (т.1 а.с.244-245, т.2 а.с.7-8, т.2 а.с26-27). В той же час, профспілка працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» була повідомлена належним чином про дату та час місце розгляду справи, іншого представника, окрім [PERSON] не забезпечила. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, зазначив, що крім викладених у відзиві підстав для відмови у позові, наказом генерального директора ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» №9-ДС від 24 грудня 2021 року "Про скасування наказу 13-ДС від 28.12.2020" було скасовано оскаржуваний позивачем Наказ №13-ДС від 28 грудня 2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до [PERSON] " і на тепер дисциплінарне стягнення з [PERSON] є знятим. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з посадової інструкції фахівця зі збуту у Чернігівській області [PERSON] (т.1 а.с.58-60) від 23 серпня 2017 року одним з його обов`язків є: щомісячне планування візитів із зазначенням дати, часу, клініки, лікарів, лікарень і аптек у CRM системі та дотриманням цього плану (п.2.1.2). Згідно з п.4.1 інструкції фахівець зі збуту несе відповідальність за належне, якісне та своєчасне виконання своїх посадових обов`язків, що передбачені цією посадовою інструкцією, досягнення погоджених кількісних та якісних показників ефективності праці. 28 грудня 2020 року Наказом №13-ДС «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани» до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани у зв`язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, а саме у зв`язку з систематичним внесенням недостовірних даних у CRM систему [PERSON] як це встановлено в Акті службового розслідування (т.1 а.с.48). З вказаним наказом позивача ознайомлено 30 грудня 2020 року. Підставами для видання оскаржуваного наказу стали: доповідні записки менеджера з питань регіонального розвитку [PERSON] від 22.05.2020 та від 23.05.2020 (т.1 а.с.50,51), акти перевірки візиту від 21.05.2020 (т.1 а.с.52,53). Для перевірки фактів, викладених у вищевказаних доповідних записках була створена комісія для проведення службового розслідування у зв`язку з підозрою у невиконанні [PERSON] посадових обов`язків (а.с.48 зворот-49, а.с. 49 зворот). Позивачу були направлені вимоги надати письмові пояснення від 04.06.2020 (т.1 а.с.54) та від 15.06.2020 (т.1 а.с.65 зворот-66), і позивач надав свої пояснення (т.1 а.с.54 зворот-55, 56 зворот-58 зворот). Зі змісту акта службового розслідування від 25 серпня 2020 року (т.1 а.с.81-86) вбачається, що [PERSON] 20 та 21 травня 2020 року вніс недостовірну інформацію до системи звітності (CRM системи), про те, що він здійснив ряд візитів у ці дати до лікарів за адресою: [ADDRESS] , хоча таких візитів насправді не здійснював, чим порушив п.4.1, 2.1.2 своєї посадової інструкції. Вина у порушеннях встановлена у вигляді необережності (недбалості). З урахуванням наявності не знятого з [PERSON] \~дисциплінарного стягнення\~у вигляді догани, комісія рекомендувала застосувати до [PERSON] захід стягнення у вигляді звільнення. 26 серпня 2020 року ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» звернулося до профспілки з поданням про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення на [PERSON] (т.1 а.с.61 зворот). 17 вересня 2020 року профспілка працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» в особі керівника профспілки [PERSON] повідомила ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» про прийняття рішення про ненадання згоди на накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення на [PERSON] (т.1 а.с.62-63). Спірні правовідносини регулюються главою X «Трудова дисципліна» та главою XV «Індивідуальні трудові спори» КЗпП України. 4. Норми права, якими керується суд, при вирішенні спору. Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до ч.2 ст.252 КЗпП України зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у постанові від 06 жовтня 2021 року по справі № 361/8080/18 зазначив, що викривач набуває свого статусу з моменту, коли він здійснив всі залежні від нього дії для повідомлення про порушення вимог\~Закону України\~«Про запобігання\~корупції» іншою особою, щоб відповідна інформація надійшла до адресата. З моменту набуття особою статусу викривача, останній здобуває імунітет, суть якого розкрито в частині третій\~статті 53 Закону України «Про запобігання корупції». Відповідно до положень зазначеної норми особа або член її сім`ї не може бути звільнена у зв`язку з повідомленням нею про порушення вимог\~Закону України «Про запобігання корупції»\~іншою особою. Водночас такий імунітет не є абсолютним і має певні межі. В першу чергу, повинен бути наявним зв`язок між негативними заходами впливу або загрозою їх застосування та повідомленням викривачем про порушення вимог Закону України\~«Про запобігання\~корупції» іншою особою. Наступною обставиною, що свідчить про наявність у викривача імунітету, є те, що ним повинно бути повідомлено про порушення саме Закону України «Про запобігання корупції», а не іншого закону і саме тих вимог, які ним визначені, у тому числі встановлені ним заборони і обмеження. Ще одним обов`язковим елементом, за наявності якого особа отримує імунітет викривача, є застосування до нього, негативних заходів впливу, перелік яких не є вичерпним. Про наявність зв`язку між негативними заходами впливу або загрозою їх застосування та повідомленням викривачем про порушення вимог\~Закону України\~«Про запобігання\~корупції» іншою особою може свідчити, зокрема, але не виключно такі обставини: певна послідовність подій (спочатку повідомлення особою про факти корупції, потім - застосування до викривача негативних наслідків, а не навпаки); наближеність в часі цих подій (застосування негативних наслідків до викривача відбулось незадовго після повідомлення ним про факти корупції); наявність різного роду погроз до викривача після повідомлення ним про факти корупції; відсутність в минулому (до моменту повідомлення) претензій до працівника, в тому числі й з боку осіб, про корупційні діяння яких ним повідомлено. Перевірка наявності чи відсутності наведених обставин дає змогу стверджувати про відсутність чи наявність причинного зв`язку між виданням спірного наказу із діяльністю позивача, як викривача. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору та відхилені доводи сторін. Допитаний у судовому засіданні позивач повідомив, що відвідував лікарів, і вносив достовірні відомості у робочу систему, однак у подальшому на лікарів було вчинено тиск, щоб вони повідомили про те, що [PERSON] не відвідував їх. До нього було упереджене ставлення у декількох членів комісії, які проводили службове розслідування. В той же час, суд критично відноситься до пояснень позивача, оскільки ним не надано належних та достовірних доказів своєї позиції. Також суд критично ставиться до наданого ним доказу - скріншотів з геолокацією візитів, оскільки перебування позивача біля лікарні не підтверджує його візит до конкретного лікаря. Суд відхиляє і доводи представника профспілки та позивача щодо застосування до [PERSON] негативних заходів впливу до позивача у зв`язку з повідомленням ним про наявність корупції у ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз». Так, [PERSON] на підтвердження свого повідомлення про вчинення корупції посадовими особами відповідача надав лист з Комісії цінних паперів та бірж США від 1 червня 2021 року. Вказаний доказ не містить жодної інформації щодо предмета доказування, крім того лист створений після винесення оскаржуваного наказу. Таким чином є недоведеним факт повідомлення позивачем уповноважених органів України про порушення Закону України «Про запобігання корупції», а відтак наявності зв`язку з негативними заходами впливу на нього. Також суд вважає, що ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» було дотримано порядок застосування дисциплінарного стягнення у частині звернення до профспілки працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Так, на виконання вимог ч.2 ст.252 КЗпП України ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» направило профспілці подання про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення на керівника Профспілки працівників медицини і фармації «Громадське здоров`я» [PERSON] . За результатами розгляду цього подання, ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» застосувало до позивача інше стягнення у вигляді догани, а не звільнення, що є правом роботодавця і не потребує додаткового погодження з профспілкою. Суд вважає, що відповідачем на підставі зібраних даних було правомірно встановлено наявність у діях [PERSON] дисциплінарного проступку з виною у формі необережності, а саме внесення недостовірної інформації до системи звітності, про те, що [PERSON] здійснив ряд візитів 20 та 21 травня 2020 року до лікарів за адресою: [ADDRESS] , хоча таких візитів насправді не здійснював, чим порушив п.4.1, 2.1.2 своєї посадової інструкції. Судом встановлено, що дисциплінарний проступок було вчинено позивачем 20 та 21 травня 2020 року. Згідно з положеннями ч.2 ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення на [PERSON] повинно було бути накладено не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку, а саме до 21-22 листопада 2020 року, в той же час як оскаржуваний наказ було видано 28 грудня 2020 року, тобто з порушенням встановленого законом граничного строку для застосування дисциплінарного стягнення. Суд не бере до уваги твердження представника відповідача про тривале перебування позивача на лікарняних, що унеможливило вчасне накладення дисциплінарного стягнення. У Постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі №487/1002/17 зазначено, що «положеннями частини третьої статті 40 КЗпП України закріплені гарантії захисту працівника від незаконного звільнення в період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування у відпустці, що є спеціальними вимогами законодавства, які мають бути реалізовані роботодавцем для дотримання трудового законодавства. Відповідної заборони щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності у формі догани КЗпП України не визначає. Тому є обґрунтованим висновок суду апеляційної інстанції, що законодавством не передбачено заборони застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення під час перебування його на лікарняному». Отже, наказ генерального директора ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» №13-СД від 28 грудня 2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани" [PERSON] за вчинений позивачем 20-21 травня 2020 року проступок винесено з порушенням строку, передбаченого ч.2 статті 148 КЗпП, а відтак є протиправним. Згідно з ч.2 ст.151 КЗпП України якщо працівник не допустив нового порушення трудової дисципліни і до того ж проявив себе як сумлінний працівник, то стягнення може бути зняте до закінчення одного року. Наказом генерального директора ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» №9-ДС від 24 грудня 2021 року «Про скасування наказу 13-ДС від 28.12.2020» з урахуванням того, що з моменту застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до [PERSON] по день наказу від 24 грудня 2021 року не встановлено порушень трудової дисципліни [PERSON] на підставі ч.2 ст.151 КЗпП України було скасовано Наказ №13-ДС від 28 грудня 2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до [PERSON] ». Також з дати підписання цього наказу наказано вважати дисциплінарне стягнення, застосоване до [PERSON] на підставі наказу №13-ДС від 28.12.2020 знятим (т.1 а.с.237). Вказаний наказ від 24 грудня 2021 року було направлено позивачу на електронну пошту та на його поштову адресу (т.1 а.с.238-240). Законодавством України не обмежується право роботодавця самостійно скасувати наказ про застосування дисциплінарного стягнення, що і було зроблено ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» 24 грудня 2021 року, тому у суду немає можливості скасувати вже скасований наказ генерального директора ТОВ «Др.Редді`с Лабораторіз» №13-СД від 28 грудня 2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани" [PERSON] , а тому у задоволенні позову належить відмовити.

Outcome: dismissed