Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-13 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін. Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, в якій просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на її користь завдану затопленням квартири матеріальну шкоду у розмірі 61074, 85 грн. та моральну шкоду у розмірі 5000 грн.. Також просить стягнути судові витрати у розмірі 14088,60 грн. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, вона є власницею квартири [ADDRESS] . [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] того ж будинку, що розташований поверхом вище. 20.10.2021 відбулось затоплення її квартири. У відповідності до акту КП «УК «Комфортний Стрий» причиною затоплення квартири [ADDRESS] являється несанкціоноване втручання мешканців квартири [ADDRESS] , а саме у заглушку батареї вмонтували кран для зливу води з системи опалення, який по необережності обламали, що і спричинило затопленння квартири поверхом нижче. При обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено сліди залиття стелі, стін, підлоги (ламінат) у коридорі, кухні, ванній кімнаті і трьох кімнатах з квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття у квартирі нею було проведено поточний ремонт, оскільки мешкати у квартирі стало неможливо, зважаючи на сирість та те, що були пошкоджені стіни, стеля та підлога. Вартість проведеного ремонту квартири становила 61\~074,85 грн., що стверджується зведеними кошторисним розрахунком вартості відновлювального ремонту від 09.11.2021 складеним МПП «Галікон». Однак відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає та постійно ухиляється від розмови відносно компенсації завданої шкоди. Окрім цього, неправомірними діями відповідача, їй завдано і моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання зусиль для його нормалізації. Розмір завданої моральної шкоди вона оцінює у 5000 грн. Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просить у задоволені позову відмовити повністю. Зокрема в обґрунтування заявлених заперечень покликається на те, що доданий до позовної заяви акт про залиття не відповідає вимогам діючого законодавства, зокрема Додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. У даному акті відсутній підпис відповідачки, не вказано, що саме залито та обсяги робіт, які необхідно зробити для усунення залиття квартири. Також, не заслуговує на увагу розрахунок проведення будівельно ремонтних робіт квартири [ADDRESS] від 09.11.202, оскільки у такому зазначено тільки вартість будівельних робіт, однак не вказано вартість ремонту 1 кв.м. стелі, стін підлоги та відповідна кількість витрачених матеріалів за 1 кв.. проведеного ремонту. Не вказано у яких кімнатах проводились ремонтні роботи і скільки часу було витрачено на їх проведення. Щодо відшкодування моральної шкоди, то жодними доказами не доведено, які саме негативні емоції перенесла позивач та в чому вони виразились. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 лютого 2022 року головуючим суддею у справі визначено суддю Янів Н.М. /а.с.13/ Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 11.02.2022 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, прийнято до\~розгляду та\~відкрито провадження\~у справі.\~Розгляд справи\~постановлено проводити\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження 10.03.2022.\~Роз`яснено\~сторонам їх\~процесуальні права\~щодо подачі\~відзиву та\~доказів у\~справі /а.с. 22/. 11.02.2022 судом постановлена ухвала про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру./а.с.20-21/ 10.03.2022 у справі оголошено перерву до 04.04.2022 /а.с.33/. 04.04.2022 у справі оголошено перерву до 21.04.2022 /а.с.37/ 21.04.2022 оголошено перерву до 26.05.2022 /а.с.40/ 26.05.2022 у справі оголошено перерву до 21.06.2022 /а.с.55/ 21.06.2022 ухвалою суду розгляд справи відкладено на 14.07.2022 /а.с.57/ Розгляд справи по суті відбувся 11.07.2022. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про час та місцеве судового розгляду. Представник позивача адвокат Мундяк М.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив суд такі задоволити. Відповідач [PERSON] у судове засіданні не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про час та місцеве судового розгляду. Представник відповідача адвокат Волоховський О.І. позовні вимоги заперечив з підстав наведених у відзиві та просив суд відмовити у їх задоволенні. Стверив, що відповідач [PERSON] була відсутня під час складання акту про затоплення квартири, оскільки перебувала за межами України. При складанні акту була присутня [PERSON] , яка протягом останнього часу проживала у квартирі [ADDRESS] за вищевказаною адресою. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши відсутність з боку сторін заяв про врегулювання спору, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги\~ст. 6 Європейської конвенції з прав людини\~та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 298485037 від 08.02.2022 позивач [PERSON] є одноособовим власником квартири [ADDRESS] ./а.с.11/ Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 298486068 від 08.02.2022 власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [INFO] /а.с.12/ У відповідності до акту про залиття квартири по [ADDRESS] складеного 20.10.2021 комісією у складі представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, холодного та гарячого водопостачання, а саме головного інженера КП «Управляюча компанія» Комфорний Стрий» Явдощука В.В., начальника АДС Романа В.В. та майстра технічної дільниці, [PERSON] , затвердженого директором КП «Управляюча компанія`Комфорний Стрий» Шапошніковим А.Е. вбачається, що 20.10.2021 у будинку [ADDRESS] , при обстеженні було виявлено сліди залиття стелі, стін, підлоги (ламінат) у коридорі, кухні, ванній кімнаті і трьох кімнатах з кв. [ADDRESS] , власник квартири [PERSON] , наймач - [PERSON] . Причиною залиття що трапилось є несанкціоноване втручання мешканців квартири [ADDRESS] в інженерні мережі, а саме у заглушку батареї вмонтували кран для зливу води з системи опалення, який по необережності обламали, що спричинило затоплення кв. [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче. Висновки і рекомендації - замінити кран за рахунок коштів власника або наймача кв. [ADDRESS] .. Вказаний акт підписаний членами комісії та [PERSON] /а.с.7/ У відповідності до розрахунку проведення будівельно ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] після затоплення сусідньою квартирою , що розміщена поверхом вище № 84 від 09.11.2021, здійсненого МПП «Галікон» затрати по матеріалах - 36\~942,85 грн, затрати на роботу - 24\~132 грн, загальні затрати по ремонту становлять 61074,85 грн./а.с.8/ У відповідності до акту виконаних робіт від 04.02.2022 укладеного між МПП «Галікон» у особі директора [PERSON] та клієнтом [PERSON] загальна сума затрат по проведенню будівельно ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS] становить 61074,85. Сторони своїми підписами свідчать про оплату клієнтом всієї суми наданих послуг, а клієнт підтверджує факт оплати зазначеної грошової суми та відсутність будь яких претензій щодо наданих виконавцем послуг. /а.с.44/ Також, у судовому засідання у порядку ст. 230 ЦПК України був допитаний свідок [PERSON] , який показав, що працює майстром технічної дільниці КП «Управляюча компанія`Комфортний Стрий». Ствердив, що у жовтні 2021 у компанію поступило звернення мешканки квартири [ADDRESS] по факту залиття її квартири. Вийшовши у складі комісії на місце було встановлено, що у квартирі [ADDRESS] наявні сліди залиття у трьох кімнатах, кухні, коридору, ванни, а саме залито стіни, стелю, підлогу, меблі та світильники. Потім комісія піднялась у квартиру [ADDRESS] , поверхом вище, де двері відчинила [PERSON] , та провела їх у кімнату, де було встановлено, що у батарею мало місце самовільне втручання, а саме у заглушку батареї був вкручений кран, для злиття води. На той час кран був обламаний, а на місці крана в отворі був дерев`яний кілок. Як ствердила [PERSON] вказаний кран відпав сам, однак технічно це неможливо, кран був зламаний механічно. Ними було перекрито опалення та злито воду з системи. Після цього ними було викручено залишки різьби та встановлено новий кран, який надала власниця квартири [ADDRESS] . У кімнаті де прорвало батарею все було мокре, явні сліди затоплення, яке в подальшому просочувалось у низ. Після цього було відповідний складено акт. Ствердив, що при складанні акту була присутня [PERSON] , про що вказано у описовій частині акту. Те що її не вказано у кінці акту є його упущенням. При вирішенні позовних вимог судом підлягають застосуванню наступні норми чинного законодавства. Відповідно ч.4,5\~ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За ст. 322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно приписів\~ст.\~360\~ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.. Відповідно до ст.ст. 151, 179 ЖК України\~п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою КМУ № 572 від 08.10.1992р. (надалі -Правила )власники квартир зобов`язані забезпечувати її схоронність та технічного обладнання, проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт. Згідно ст. 156 ЖК України члени сім`ї\~власника жилого\~будинку (квартири),\~які проживають\~разом з\~ним у\~будинку (квартирі),\~що йому\~належить,\~користуються жилим\~приміщенням нарівні\~з власником\~будинку (квартири),\~якщо при\~їх вселенні\~не було\~іншої угоди\~про порядок\~користування цим\~приміщенням. Члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім`ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку. У відповідності до ст. 158 ЖК України наймач користується жилим приміщенням у будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення укладається між власником будинку (квартири) і наймачем у письмовій формі. Договір повинен містити вказівку на предмет договору, строк, на який він укладається, визначати права і обов`язки наймодавця і наймача та інші умови найму. Згідно ст.\~819\~ЦК України\~Поточний ремонт\~житла,\~переданого у\~найм,\~зобов`язаний\~здійснювати наймач,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. Капітальний ремонт житла, переданого у найм, зобов`язаний здійснювати наймодавець, якщо інше не встановлено договором. Згідно п. 18 Правил власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартири та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей в квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Загальні положення щодо відшкодування шкоди, встановлені у\~параграфі 1глави 82\~ЦК України. Відповідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода,\~завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Під шкодою розуміють наслідки правопорушення, які виражаються у зменшенні майнової сфери потерпілого внаслідок порушення його права або блага (порушення права власності та інших речових прав, наслідки, що настають внаслідок ушкодження здоров`я та\~інше), а також фізичні та\~моральні\~переживання, інші негативні наслідки. Відповідно до положень ст.1166\~ЦК єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду; протиправне діяння особи, яка її завдала; причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. За ч.2 ст. 1166\~ЦК України особа,\~яка завдала\~шкоди,\~звільняється від\~її \~відшкодування,\~якщо вона\~доведе,\~що шкоди\~завдано не\~з її\~вини.\~Відповідальність за\~заподіяну протиправною\~поведінкою шкоду\~виникає при\~наявності вини\~особи,\~що заподіяла\~шкоду,\~крім випадків\~\~прямо передбачених\~законом.\~Вина заподіювача\~шкоди,\~що підлягає\~відшкодуванню за\~правилами глави82ЦКУкраїни передбачається (презюмується). Таким чином, в силу встановленої законом презумпції вини заподіювача шкоди, на нього покладається обов`язок доведення своєї невинуватості. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд повинен враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку\~ про\~ наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. У відповідності до ст. 22ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст.1192 ЦК України, розмір збитків,що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року,\~зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Відповідно до додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) ;\~акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Крім того, з типової форми Акту про залиття вбачається, що такий складається комісійно, комісія складається з головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсара - сантехніка, представника організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи водопостачання, представника власника будинку. Також з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир, про що проставляється їх підпис внизу форми акту. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, також зазначено, що\~при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.\~Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно із частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою 2 цієї статті. За змістом частин 3-5 статті 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Крім того, визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами рівності, поміркованості, розумності, справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, а ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. Вказана правова позиція відображена в Постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 11 жовтня 2019 року по справі №757/53996/17 (провадження №61-6127св19). Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи. Відповідно до статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам у цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що 20.10.2021 у квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві власності позивачу [PERSON] відбулось затоплення стін, стелі, та підлоги у кухні, ванні, коридорі. Даний факт стороними не заперечувався. Сторона позивача, аргументуючи обґрунтованість поданого позову, а саме набуття права на відшкодування завданих їй майнової та моральної шкоди заподіяних затопленням належної їй на праві власності квартири мотивували вимоги тим, що пошкодження її майна та завдання шкоди сталось з вини відповідача [PERSON] , яка є власницею квартири [ADDRESS] , що стверджується актом КП «УК`Комфортний Стрий» про причини затоплення. Розмір заданої шкоди підтверджується розрахунком МПП «Галікон» № 84 від 09.11.2021 проведення будівельно ремонтних робіт та розхідних матеріалів, а також актом виконаних робіт від 04.02.2022. Водночас, представник відповідача заперечуючи повністю проти позову, при цьому не спростовуючи факт наявності вини відповідача у залитті квартири, покликався на те, що акт про залиття не відповідає вимогам діючого законодавства, зокрема у такому відсутній підпис відповідачки, або іншої особи винної у залитті квартири, також у ньому відсутні відомості, що залито та обсяги робіт, які необхідно зробити для усунення залиття квартири. Крім того, розрахунок проведення будівельно ремонтних робіт та розхідних матеріалів у квартирі не є належним доказом розміру завданої шкоди. Надаючи оцінку аргументам сторін, суд вважає аргументи сторони позивача належним чином обґрунтованими та мотивованими, а аргументи сторони відповідача безпідставними. Так, оцінивши наявний у матеріалах справи оригінал акту про залиття квартири [ADDRESS] від 20.10.2021 суд прийшов до висновку, що доводи представника відповідача про невідповідність даного акту вимогам законодавста та відповідно неналежність такого доказу наявності вини відповідача у залитті належної позивачу квартири, не заслуговують на увагу, оскільки акт відповідає формі, встановленій Правилами від 17.05.2005 № 76, в ньому наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Тобто, наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. Акт від 20.10.2021 було складено в присутності належних спеціалістів (головного інженера, майстра технічної дільниці, начальника АДС), які володіють спеціальними знаннями та мають відповідну кваліфікацію, який був ними підписаний, тому такий акт відповідає вимогам законодавства. Спеціалістами було обстежено комунікацій будинку та квартири [ADDRESS] , розташовану поверхом вище, в результаті чого зазначено причину залиття пошкодженої квартири, що і було встановлено в акті від 20.10.2021 року. При цьому не погоджуючись з актом від 20.10.2021 представник відповідача посилалась на те, що відповідачка не була присутня при складанні акту. Суд зазначає що у ході судового розгляду було встановлено, що при складанні даного акту була присутня [PERSON] , яка відкрила квартиру і впустила представників комісії у квартиру, яка належить на праві власності відповідачці [PERSON] .. Саме у квартирі відповідачки було самовільно влаштовано кран у батареї, який обламано. Тобто комісія оглядала квартиру відповідачки, а не підписання акту відповідачкою не впливає на його правильність, оскільки зворотного відповідач не довела. Згідно показів свідка [PERSON] у судовому засіданні, яким суд надає віри та не має підстав ставити такі під сумнів, причиною відсутності у акті підпису [PERSON] , яка була присутня під час огляду є суто його помилкою та упущенням. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 у справі №753/20314/15, у якій зазначено, що не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотнього останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Тому аргументи представника відповідача про те, що акт не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки такий складений без участі відповідача, суд відхиляє. Крім того, у вказаному акті зазначено наслідки залиття у квартирі [ADDRESS] . Тобто наданий\~позивачем акт\~за формою\~та змістом\~відповідає встановленій\~формі,\~не суперечить\~іншим доказам\~у справі,\~а наведені\~в ньому\~дані відповідачем\~не спростовані. При цьому, слід звернути увагу й на те, що жодних доказів щодо того, що [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS] , матеріали справи не містять, таких представником відповідача не надано, відповідно нести відповідальність за завдану шкоду завдану затопленням квартири повинен, саме власник квартири [PERSON] .. Таким чином, аналізуючи усі з`ясовані в\~\~судовому\~\~засіданні\~\~обставини та дослідивши надані докази, зокрема акт про залиття від 20.10.2021 суд приходить до висновку, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось з вини власника квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] , яка зобов`язана забезпечувати справність технічного обладнання у своїй квартирі, вчасно виправляти недоліки обладнання та проводити його технічне обслуговування. В той же час, суд вважає за необхідним констатувати, що відповідачем не надано жодного належного, допустимого та достовірного доказу у розумінні ст. ст. 76-79 ЦПК України на спростовання її вини у залитті квартири, власником якої є позивач. Що стосується\~твердження відповідача\~про те,\~що у\~розрахунку проведення\~ будівельно\~ ремонтних\~робіт та\~розхідних матеріалів\~квартири [ADDRESS] ,що належить [PERSON] після затоплення сусідньою квартирою, що розміщена поверхом вище № 84 від 09.11.2021, здійсненого МПП «Галікон» зазначено тільки вартість будівельних робіт та вартість роботи та не вказано вартість ремонту 1 кв.м. стелі, стін, підлоги та відповідна кількість витрачених матеріалів за 1 кв.м. проведеного ремонту, скільки часу проводились ремонтні роботи, не беруться судом до уваги, оскільки як вбачається з вказаного розрахунку, та акту виконаних робіт від 04.02.2022 у таких вказано вартість відповідних видів робіт за 1 кв. м., вказано кількість матеріалів та їх вартість. При цьому, представник відповідача ні у відзиві, ні під час розгляду справи не просив суд у разі незгоди із розміром проведеної оцінки заподіяних збитків про призначення експертизи у справі щодо визначення розміру заподіяної шкоди позивачу, також відповідач сам мав можливість надати суду відповідні докази та висновки експерта, але не використав своє право, лише заперечуючи та не визнаючи вимоги позивача. Таким чином, відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Тобто відповідачка не спростувала вказаної презумпції, тому на користь позивача підлягає відшкодуванню заподіяна внаслідок залиття квартири майнова шкода у розмірі 61 074,85 грн. Щодо позовних вимог у частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000 грн.,\~то суд,\~визначаючи розмір\~відшкодування моральної\~шкоди,\~враховує характер\~та обсяг\~негативних емоцій\~та переживань\~яких позивач\~зазнала через\~затоплення її\~квартири,\~що призвело\~відповідно до\~певних незручностей\~та клопотів\~ по\~відновленню майна,\~затрат певного\~часу та\~коштів на\~таке відновлення,\~ а\~також інші\~обставини справи\~в їх\~сукупності,\~виходячи з\~принципу розумності,\~виваженості та\~справедливості,\~доходить висновку\~про стягнення\~на користь\~позивача 1000\~грн.\~моральної шкоди\~і вважає,\~що такий\~розмір є достатнім для розумного задоволення потреб позивача у даній ситуації. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви. На підставі досліджених у судовому засіданні доказів суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, а саме з [PERSON] слід стягнути на користь позивача [PERSON] майнову шкоду у розмірі 61074,85 грн. та моральну шкоду у розмірі по 1000 грн. Щодо судових витрат. Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1\~ст.\~264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Положеннями ч.1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог з відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути сплачений судовий збір у розмірі 992,40 грн.. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 грн, суд виходить із диспозиції ч. 1\~ст. 137 ЦПК України, у відповідності до котрої витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.(ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Частиною 8\~ст.\~141\~ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Тобто, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правової допомоги. Однак представником позивача до закінчення судових дебатів у справі не було подано належних та допустимих доказів понесення позивачем витрат на професійну - праничу допомогу та відповідної зави про подання відповідних доказів протягом 5 днів після постановлення рішення зроблено не було. Відповідно вимога про стягнення з відповідача на користь позивача судових втрат у сумі 10\~000 задоволенню не підлягає .

Outcome: partial