Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

04.01.2022 [PERSON] , звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа - Московський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якому просить виключити запис про [PERSON] , як батька, з актового запису № 972, вчиненого Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження дитини - [PERSON] , [INFO] та стягнути з відповідача на його користь судові витрати. В обґрунтування позовної заяви [PERSON] зазначив, що тривалий час перебував у відносинах з [PERSON] , без реєстрації шлюбу. [INFO] [PERSON] народила сина - [PERSON] та запевнила його про те, що він є батьком дитини, а тому за спільною заявою в органах РАЦС, його було записано батьком. Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 13.10.2020 видано свідоцтво про народження дитини серії [NUMBER] , в якому [PERSON] зазначений як батько дитини - [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 972. Після реєстрації народження дитини у позивача почали виникати сумніви щодо кровного споріднення між ним та сином. Крім того, [PERSON] зазначає, що відповідач [PERSON] за 7-10 місяців до народження дитини не проживала разом із ним, крім того дитина не схожа ані на позивача, а ні на будь кого з його родичів. Спільне життя з [PERSON] у [PERSON] не склалося, сторони разом не проживають, спільного господарства не ведуть, дитина проживає разом із матір`ю. Враховуючи вищевикладене, [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом. Ухвалою судді Зміївського районного суду Харківської області від 24 січня 2022 року провадження по справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 01.03.2022. 01.03.2022 підготовче засідання не проводилося з підстав введення воєнного стану в Україні. 11.05.2022 підготовче засідання відкладено у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. 24.05.2022 та 16.06.2022 підготовче засідання відкладено за клопотанням представника позивача. 20.07.2022 належним чином повідомлені сторони в підготовче засідання не з`явилися. Від відповідача [PERSON] до канцелярії суду надійшли заяви відповідно до яких остання визнала позовні вимоги, просила виключити запис про особу [PERSON] , як батька з актового запису про народження дитини [PERSON] . Крім того, вважала за недоцільне проводити молекулярно-генетичну експертизу оскільки позов вона визнає. (а.с. 27, 43-45). Від представника позивача адвоката Браславської О.А. до канцелярії суду надійшла заява, відповідно до якої остання просила проводити розгляд справи за її відсутності та за відсутності позивача [PERSON] , та в зв`язку з визнанням позову та відмовою від проведення експертизи просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Від третьої особи Московського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) до канцелярії суду надійшла заява за підписом начальника відділу Нестеренко К., відповідно до якого остання просила здійснювати розгляд справи за відсутності представника третьої особи та зазначила, що зауважень щодо поставлених вимог відділ ДРАЦС не має. Згідно з частиною 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України). Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до статей 76-81 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до Свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 13 жовтня 2020 року Московським районним у місті Харків відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), батьками дитини [PERSON] , [INFO] , зазначені: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] , актовий запис № 972 (а. с. 6). Відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до статті 136 Сімейного кодексу України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Пленум Верховного Суду України в п. 11 постанови №3 від 15.05.2006 року роз`яснив, що відповідно до статті 136 Сімейного кодексу України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 Сімейного кодексу України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 Сімейного кодексу України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Враховуючи вищевикладені обставини та приймаючи до уваги, що відповідач визнала позовні вимоги в повному обсязі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб,суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про виключення відомостей про громадянина України - [PERSON] , як про батька [PERSON] , [INFO] , складеного Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №972 від 13 жовтня 2020 року. Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Згідно статті 134 Сімейного кодексу України, на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України та видає нове свідоцтво про народження. Відповідно до положень статей 141, 142 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, належить повернути позивачу 50 відсотків судового збору з державного бюджету та стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування витрат по сплаті судового 496 грн 20 к.

Outcome: approved