Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Дарницького відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] помер брат позивача, який все своє майно заповів [PERSON] . Так, до складу спадщини входить квартира [ADDRESS] , на яку ухвалою судді Харківського районного суду м. Києва Глиняного В.П. від 13.09.1995 року без номера,було накладено арешт. Посилаючись на те, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02 березня 1999 року було задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним договору купівлі-продажу даної квартири недійсним та виселення, однак питання щодо зняття арешту з квартири вирішене не було. Тобто, даний арешт позбавляє [PERSON] права на отримання свідоцтва про право власності на нерухоме майно, в зв`язку з чим позивач просить суд винести рішення про звільнення майна з-під арешту. Ухвалою суду від 14 січня 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судовому засіданні. Згідно з частиною 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. В судовому засіданні позивач та його представник просили суд позовні вимоги задовольнити повністю, з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак надав листа про розгляд справи за його відсутності. Третя особа в судове засідання в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслав. Про причину неявки суд не повідомив, заяв з процесуальних питань від нього до суду не надходило. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер брат [PERSON] - [PERSON] , про що 27 травня 2021 року складено відповідний актовий запис №594 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , копія якого наявна в матеріалах справи. 16 травня 2021 року [PERSON] склав заповіт , яким заповів все належне йому майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося [PERSON] . Так, до складу спадщини входить квартира [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] , [INFO] , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.12.1994 року. Судом також встановлено, що ухвалою судді Харківського районного суду м. Києва Глиняного В.П. від 13.09.1995 року без номера,до вирішення позову по суті, було накладено арешт квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02 березня 1999 року було задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним договору купівлі-продажу даної квартири недійсним та виселення, однак питання щодо зняття арешту з квартири вирішене не було. Так, згідно інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесені відомості про обтяження - арешт накладений згідно ухвали Харківського районного суду м. Києва від 13 вересня 1995 року, б/н. За змістом ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Тобто, за підсумовуючим аналізом вказаної правової норми, суд дійшов висновку, що законодавець пов`язує можливість звернення особи з даним позовом у разі порушення права власності на майно, на яке було накладено арешт. За змістом ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. А відповідно до ст. 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи бути обмеженим у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: approved