Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-18 00:00:00

[PERSON] звернулась до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Престиж» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири. В обґрунтування позову позивач зазначила, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Позивач зазначає, що 05.10.2020 року сталось залиття її квартири, яким було пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири. Комісією в складі: майстра ОСББ «Престиж», слюсаря-сантехніка ОСББ «Престиж», свідків: [PERSON] , та [PERSON] 08.10.2020 року складно акт про залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення гарячого (або холодного) водопостачання. Відповідно до акту встановлено, що у квартирі [ADDRESS] , сталось її затоплення скрізь стельові отвори. Згідно звіту про оцінку ринкової вартості робіт і матеріалів, необхідних для проведення відновлюваного ремонту після залиття квартири, вартість оцінки об`єкта становить: 41\~254 грн. 80 коп. Відповідач відмовився в добровільному порядку відшкодувати завдані збитки. У зв`язку з викладеним, позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі: 41\~254 грн. 80 коп., моральну шкоду в розмірі: 50\~000 грн., а також понесені судові витрати. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 30 листопада 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, сторонам надіслано копію ухвали суду, відповідачу роз`яснено про право на подання відзиву на позов. На адресу суду 12.02.2021 року (вх. № 1113) надійшло клопотання за підписом представника відповідача ОСББ «Престиж» Самборської Н.П., про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи (а.с.46). Аналогічне клопотання надійшло 16.02.2021 року (вх. № 4069) (а.с.47). В подальшому, 15.06.2021 року (вх. № 17672) на адресу суду надійшли письмові пояснення позивача [PERSON] , згідно яких позивач зазначає, що вона заперечує проти призначення експертизи, заявлене клопотання спрямоване на затягування розгляду справи (а.с.60-62). Також, 29.06.2021 року (вх. 4970) на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача про приєднання до матеріалів справи копій фотографій виготовлених під час складення Акту про залиття квартири від 08.10.2020 року (а.с.63-67). Крім іншого, 29.06.2021 року (вх. 4970) надійшло клопотання представника ОСББ «Престиж» Самборської Н.П. про уточнення клопотання про призначення експертизи, згідно якого представник просила доручити експертизу експерту Сікорській О.А. (а.с.68; 73-97; 98-102). Ухвалою Суворовського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~07.07.2021\~року було\~задоволено клопотання\~представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Престиж» адвоката Самборської Надії Петрівни про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлене наступне питання: 1.Який розмір матеріальної шкоди заподіяно власнику, внаслідок залиття 05.10.2020 року, квартири [ADDRESS] ? Проведення експертизи було доручено судовому експерту Сікорській Олені Анатоліївні. Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Зобов`язано [PERSON] надати доступ експерту до квартири [ADDRESS] (а.с.106). На адресу суду 04.11.2021 року (31902) надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи № 200/21 від 22.10.2021 року (а.с.113-120). Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 04 листопада 2021 року поновлено провадження у справі, призначено розгляд справи в судове засідання (а.с.131). На адресу суду 11.01.2022 року (вх. № 449) надійшла заява представника відповідача [PERSON] , згідно якої представник відповідача зазначила, що відповідач частково визнає позовні вимоги, а саме в частині стягнення матеріальної шкоди в розмірі: 20\~666 грн., відповідно до висновку судового експерта. Моральну шкоду відповідач не визнає в повному обсязі, оскільки позивач не надала доказів на підтвердження моральної шкоди. В заяві представник зазначила, що просить суд розглядати справу за відсутності представника відповідача, та не заперечує щодо ухвалення рішення (а.с.132). Також, 11.01.2022 року (вх. №448) на адресу суду надійшла заява позивача про слухання справи за її відсутності, в якій позивач зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, та що з висновком експерта ознайомлена (а.с.133). В останнє судове засідання позивач не з`явилась, разом з цим, 19.07.2022 року звернулась до суду із заявою в якій зазначила, що просить суд прийняти її заяву про зменшення позовних вимог та відповідно стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі: 27\~332 грн., що відповідає п.1 експертного висновку. Також зазначила, що просить не викликати експерта для надання пояснень з приводу проведеної експертизи, розгляд справи провести на підставі наявних матеріалів (а.с.146). Представник відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Престиж» адвокат Самборська Н.П., про час та місце слухання справи повідомлялась, раніше надала суду заяву про часткове визнання позовних вимог, із заявами про відкладення слухання справи не зверталась, що не перешкоджає розгляду справи, підстав для відкладення слухання справи, передбачених ст. 223 ЦПК України не має. На підставі зазначеного суд дійшов висновку щодо можливості розгляду справи у відсутність повідомлених сторін, з урахуванням заяв щодо розгляду справи за їх відсутності. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч.3 ст. 211 ЦПК України). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Дослідивши матеріали справи, докази надані сторонами на підтвердження та спростування позовних вимог, висновок експерта, в їх сукупності, встановивши факти і відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, в обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що квартира [ADDRESS] , яка належить їй була затоплена, що підтверджується Актом від 08.10.2020 року, який складено комісією в складі: майстра ОСББ «Престиж», слюсаря-сантехніка ОСББ «Престиж», свідків: [PERSON] , та [PERSON] . Та відповідно до заяви позивача від 19.07.2022 року, позивач зменшила позовні вимоги, та просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі: 27\~332 грн. Згідно договіру купівлі-продажу квартири від 28.09.2002 року [PERSON] , купила квартиру [ADDRESS] (а.с.11). Згідно Акту про залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, (або холодного водопостачання) від 08.10.2020 року останній складено в складі: майстра дільниці ОСББ «Престиж» Поплавської І.О., слюсарясантехніка ОСББ «Престиж» [PERSON] , свідків: [PERSON] , [PERSON] , за обставинами того, що 05.10.2020 року скоїлось затоплення квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Під час обстеження встановлено: затікання дверного отвору зверху, стеля, над шафою волога, пляма приблизно 2м на 40см., затікання ніши електролічильника, волога пляма в антрисолі коридору, в ванній кімнаті затікання по всій поверхні стелі. Стеля кухні підвісна. Підтікання спостерігалось скрізь стельові отвори врізних світильників. В кімнаті стеля підвісна. Біля вікна спостерігалось підтікання в стельових отворах світильників. Висновки і рекомендації комісії: причиною затоплення став передчасний вихід з ладу системи водовідведення дощової води на технічному поверсі, розташованому над квартирою [ADDRESS] (роз`єднання стічних внутрішньо будинкових труб внаслідок забруднення пластиковим сміттям сторонніми особами. (а.с.14). З даного приводу суд зазначає, що факт та обставини залиття квартири відповідачем не оспорювались та не заперечувались, відповідачем не визнавалась сума матеріальної шкоди завданої власнику квартири у зв`язку з залиттям. Так, відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України - обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Отже, факт та обставини затоплення квартири встановлені та є такими, що доведені матеріалами справи та заявами сторін щодо визнання зазначених обставини. На підтвердження розміру матеріальної шкоди позивачем надано звіт про оцінку ринкової вартості робіт і матеріалів, необхідних для проведення відновлювального ремонту для усунення збитку після заливу двокімнатної квартири загальною площею 49, 9 кв.м., житловою: 28,0 кв.м, який складено суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Так, згідно даного звіту, вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів у житловій квартирі на підставі кошторисного розрахунку станом на 12.10.2020 року визначена у розмірі: 41\~254 грн. 80 коп., (в т.ч. ПДВ). (а.с.15-21). Також, надано дефектний акт на ремонтні роботи, договірну ціну на ремонт квартири в результаті затоплення, підсумкову відомість ресурсів, локальну смету на будівельні роботи, підсумкову відомість ресурсів (а.с.22-29). З даного приводу суд зазначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження проведення саме визначених ремонтних робіт, не надано доказів, зокрема акту прийому-передачі виконаних робіт на суму визначену у звіті. Крім іншого, позивач надала суду заяву про зменшення позовних вимог та просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі: 27\~332 грн. 00 коп., що у свою чергу відповідає висновку судового експерта. Так, судом досліджується висновок судового експерта Сікорської О.А., №200/21 від 22.10.2021 року, згідно якого експертом визначено: розмір матеріальної (майнової) шкоди, яка завдана власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття 05.10.2020 року, при умові виконання будівельних робіт підрядним способом станом на жовтень 2020 року, складає: 27\~332 грн. 00 коп. (а.с.114-120). У висновку зазначено, що на час проведення обстеження ремонті роботи в квартири проведені, пошкоджень внаслідок залиття не виявлено. Так, відповідно до заяви позивача, остання просила задовольнити позовні вимоги в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі: 27\~332 грн. 00 коп. Відповідач визнав позовні вимоги в частині стягнення 20\~666 грн. Слід зазначити, що сторона позивача не надала суду доказів на підтвердження того, яким чином/способом були проведені ремонтні роботи, разом з цим, визнаючи позов в найменшій частині, відповідач також не спростував інших способів виконання будівельних робіт. Таким чином, вирішуючи позовні вимоги, суд виходить із наявності вини відповідача в спричиненні такої шкоди, оскільки залиття квартири позивача сталося через неналежний догляд відповідача за технічним станом системи водовідведення дощової води на технічному поверсі, та обставин того, що залиття квартири було масштабним. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Під час вирішення спору про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, суд повинен з`ясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Слід зазначити, що відповідач не заперечував обставин залиття квартири та визнав даних факт. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, в силу наведеного вище, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. І такою є правова позиції ВС (в справі справа № 759/4781/16-ц; провадження № 61-9338св18). Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. Відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В абзаці 2 пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», з наступними змінами та доповненнями зазначено, що коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Відповідно до ЦК власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди, з урахуванням заяви позивача про зменшення позовних вимог підлягають задоволенню в частині стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди в розмірі: 27\~332 грн. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, суд зважає на наступне. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п.п. 4, 5 Постанови Пленуму верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Таким чином, з врахуванням наведеної норми закону, встановлених по справі обставин, зокрема, того, що відповідач визнав факт затоплення квартири, не створював штучних підстав відкладення розгляду справи, а позивач у своєму позові не навела, та не довела належними доказами розмір моральної шкоди, який оцінила в 50\~000 гривень, при цьому, відсутнє посилання на доказ, як розрахунок розміру даної шкоди, а тому суд відмовляє у цій частині позовних вимог. Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положення ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial