Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-12 00:00:00

Позивачі звернулися до суду із вказаним цивільним позовом та вимоги мотивують тим, що [PERSON] , в порядку спадкування за законом після померлого [INFO] чоловіка [PERSON] , є власником 37/100 частин, житлового будинку [ADDRESS] . Двоюрідній сестрі позивача, [PERSON] , належить 1/4 частина вказаного домоволодіння. Іншим співвласником нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , є відповідач по справі [PERSON] , частка якого складає 38/100 спірної нерухомості. Домоволодіння за вищевказаною адресою фактично поділено між співвласниками, має два окремі входи, роздільне електро-, газо- та водопостачання, кожна його частина обладнана індивідуальним опаленням. Між сторонами сформувався давно встановлений порядок користування нерухомістю, що відповідає розмірам часток кожного із співвласників у праві спільної часткової власності. Позивачі бажають виділити в натурі належну їм частку спірного житлового будинку з господарськими будівлями і надвірними спорудами, згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №\~1617 від 16.05.2022 року, тому в заяві про уточнення позовних вимог просять виділити [PERSON] та [PERSON] в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, 62/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що складається з: - приміщень житлового будинку літ. «А-І»: кухня «1-2», площею 10,0 кв.м, житлова кімната «1-3», площею 20,0 кв.м, житлова кімната «1-4», площею 14,2 кв.м, житлова кімната «1-5», площею 14,6 кв.м; - приміщення прибудови літ. «а»: коридор «І», площею 15,2 кв.м; - господарських споруд: 1/2 сараю літ. «Б», убиральня літ. «В», сарай літ. «Е», погріб літ. «п/г», 1/2 погребу літ. «п/г?», 62/100 огорожі №\~1, припинивши право спільної часткової власності із [PERSON] та визначивши, що частка [PERSON] в спільній частковій власності становить 60/100 частин даного домоволодіння, частка [PERSON] 40/100 частин. Ухвалою суду від 30.12.2020 року відкрито загальне позовне провадження в даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 03.03.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті з викликом сторін. Ухвалою суду від 16.06.2021 року провадження у справі було зупинено до вступу правонаступника позивача [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 15.12.2021 року поновлено провадження по справі та призначено судове засідання з викликом сторін. Позивач [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах [PERSON] , разом із представником [PERSON] , у судовому засіданні заявлені вимоги підтримали та просили задовольнити. Відповідач [PERSON] , повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду справи у судове засідання не з`явився, його представник, адвокат Цюпка О.В., надав суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, у якій зазначив про заперечення проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у письмовому відзиві. Заперечення обґрунтовує тим, що [PERSON] не має із позивачами ніякої спільної власності по [ADDRESS] , оскільки він є власником квартири [ADDRESS] у вказаному будинку, тобто [PERSON] та [PERSON] звернулися з позовом до неналежного відповідача. Крім того, матеріали справи не містять жодних доказів того, що приміщення та будівлі, які просять виділити в натурі позивачі, становлять саме 62/100 частин нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] . Повідомив, що не проти укласти мирову угоду на умовах, які обговорювалися сторонами раніше. Суд, заслухавши думку учасників провадження та вивчивши матеріали справи в їх сукупності, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом серія АЕЕ №\~337917 від 03.10.2001 року, посвідченого державним нотаріусом Третьої Сумської державної нотаріальної контори Ляшенко\~А.І., зареєстрованого в Реєстрі за №\~1-1351, був власником 37/100 частин житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] (а.с.6-7). [INFO] [PERSON] помер (а.с.126). У відповідності до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Згідно положень ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Як вбачається з Довідки приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Цирулик В.В. №\~254/01-16 від 02.12.2021 року, згідно матеріалів спадкової справи №\~116/2021, заведеної 30.08.2021 року, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем за законом є його дружина [PERSON] , [INFO] , яка прийняла спадщину у відповідності до ст. 1268 ЦК України; інші спадкоємці, які прийняли спадщину, відсутні; донька померлого [PERSON] , [INFO] , та син [PERSON] , [INFO] , від прийняття спадщини відмовилися, про що своєчасно склали відповідні заяви (а.с.127). [PERSON] , [INFO] , на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом серія ННО №\~095862 від 15.01.2019 року та Свідоцтва про право на спадщину за законом серія ННО №\~095863 від 15.01.2019 року, посвідчених державним нотаріусом Сумської міської державної нотаріальної контори Калініченко Є.Ю., зареєстрованих в Реєстрі за №\~46/2019 та №\~47/2019 відповідно, є власником 1/4 частки житлового будинку [ADDRESS] , з відповідною частиною господарських будівель і споруд (а.с.8-13). Іншим співвласником 38/100 частин домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] , [INFO] (а.с.112-114). [PERSON] та [PERSON] бажають виділити в натурі належну їм частку спірного житлового будинку з господарськими будівлями і надвірними спорудами за вищевказаною адресою, згідно встановленого порядку користування та у відповідності до розмірів часток у праві спільної часткової власності. Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до положень ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до Закону №\~475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 355 ЦК України передбачено, що майно, яке перебуває у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до вимог ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть\~домовитися про\~порядок володіння\~та користування\~майном,\~що є\~їхньою спільною\~частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно положень ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Отже, кожен учасник права спільної часткової власності має суб`єктивне цивільне право на виділ своє частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує у натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб`єкта, який виділив свою частку у натурі, припиняється. Якщо з учасників спільної часткової власності після здійснення виділу залишився тільки один суб`єкт, природно, що право спільної власності припиняється взагалі. Проте якщо після виділу суб`єктів-співвласників залишилося хоча б двоє, право спільної часткової власності продовжує існувати з перерозподіленими частками та, як правило, з видозміненим складом майна, яке перебуває у спільній частковій власності. Відповідно до п. 6 та п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №\~7 від 04.10.1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Відповідно до ст. 102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Як вбачається з Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №\~1617 від 16.05.2022 року, виходячи з нормативних вимог, поділ житлового будинку літ. «А-І» з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , в натурі є можливим. Експертом запропоновано варіант поділу домоволодіння згідно сформованого порядку користування, при якому [PERSON] та [PERSON] виділяються (показано рожевим кольором у Додатку №\~1 до Висновку): приміщення житлового будинку літ. «А-І»: А-І»: кухня «1-2», площею 10,0 кв.м, житлова кімната «1-3», площею 20,0 кв.м, житлова кімната «1-4», площею 14,2 кв.м, житлова кімната «1-5», площею 14,6 кв.м; приміщення прибудови літ. «а»: коридор «І», площею 15,2 кв.м; господарські споруди: 1/2 сараю літ. «Б», убиральня літ. «В», сарай літ. «Е», погріб літ. «п/г», 1/2 погребу літ. «п/г?», 62/100 огорожі №\~1. При даному варіанту поділу подальша експлуатація домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , як окремих об`єктів нерухомості, можлива; у житловому будинку є окремі входи, роздільне електропостачання, газопостачання, водопостачання та опалення (а.с.147-165). Пояснення представника відповідача щодо неналежності [PERSON] до співвласників спірної нерухомості за адресою: [ADDRESS] , повністю спростовується дослідженими у судовому засіданні доказами, а саме: Технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок із схематичним планом присадибної ділянки; планом поверху та експлікацією приміщень до плану житлового будинку, проведеним експертним дослідженням та фотокартками з місця розташування об`єктів нерухомості; правовстановлюючими документами, виходячи з розміру часток кожного із співвласників. Таким чином, зважаючи на викладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наданий сторонами доводів у їх сукупності, враховуючи фактичне володіння та давно сформований порядок користування житловим будинком з прибудовами і господарськими спорудами, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , технічну документацію та розмір часток кожного співвласника, наявність відокремлених частин будинку із самостійними виходами, можливість подальшої експлуатації виділених в натурі частин домоволодіння, як окремих об`єктів нерухомого майна, суд приходить до висновку про можливість поділу спірного житлового будинку згідно запропонованого у експертному висновку №\~1617 від 16.05.2022 року варіанту поділу, охарактеризованого вище. За таких обставин, позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved