Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-10 00:00:00

01 квітня 2022 року [PERSON] через свого представника адвоката Мотуза Олександра Володимировича звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку на виробництві. Позиція позивача Позивач посилається на те, що у період з 30 вересня 1996 року по 07 березня 2019 року він працював у різних структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 21 лютого 2013 року з ним стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, внаслідок якого він втратив 10 відсотків професійної працездатності, що підтверджується відповідною довідкою МСЕК. Також йому встановлено 55 відсотків втрати професійної працездатності за професійними захворюваннями, однак даний позов пред`являється ним лише з підстав наслідків нещасного випадку та втрати 10 відсотків професійної працездатності. Позивач вважає, що саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок травми, пов`язаної з виробництвом, 65\~000 грн без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів. Ухвалою від 04 квітня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяви та клопотання відповідача Представником ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подані клопотання: - про визнання обов`язковою участі позивача у розгляді справи, - про витребування додаткових доказів: первинної довідки МСЕК, розрахунку розміру моральної шкоди, документів, що свідчать про виконання позивачем вимог індивідуальної програми реабілітації. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. \~ \~ Позивачем\~додані до\~позовної заяви\~письмові докази,\~що підтверджують\~обставини,\~на які\~він посилається\~у позовній\~заяві,\~а саме\~ \~його роботу\~на підприємстві\~відповідача у\~шкідливих умовах,\~ \~встановлення йому\~висновком МСЕК\~втрати професійної працездатності внаслідок трудового каліцтва. До відповіді на відзив представник позивача адвокат Мотуз О.В. надав копії документів, які надійшли на його адвокатський запит від Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР», у тому числі копії довідок про первинний огляд позивача профпатологічною МСЕК та первинне встановлення втрати професійної працездатності. Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право\~працівника на\~відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок\~професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності. Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткових доказів для повного та всебічного розгляду справи. За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості. На позивача законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди. Судом призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової участі позивача у судовому розгляді. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотань представника відповідача про витребування додаткових доказів, визнання обов`язковою участі позивача у розгляді справи. \~ \~ \~ Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на наступне: - позивачем не надано довідки про первинне встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності внаслідок виробничої травми, - згідно з актом розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, не встановлено порушення прав працівника з боку підприємства-роботодавця, які б знаходились в причинно-наслідковому зв`язку з настанням нещасного випадку, тому відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди, - причиною нещасного випадку, який стався з позивачем 21 лютого 2013 року, є порушення самим позивачем вимог технологічного процесу виробництва, інструкції з охорони праці, при повній відсутності вини відповідача. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно із записами у трудовій книжці, [PERSON] в період з 30 вересня 1996 року по 07 березня 2019 року працював у різних структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», звільнений у зв`язку з невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я (а.с.8-9). 21 лютого 2013 року з позивачем стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, про що складено акт №9 від 25 березня 2013 року (а.с.10-11). Зазначеним актом підтверджується, що 21 лютого 2013 року у першу зміну виконуючий обов`язки начальника ДПР-1 [PERSON] видав наряд [PERSON] і [PERSON] на монтаж комбайна КСП-33 на 5029 збірному штреку горизонту 225 м. У місці монтажу раніше була встановлена монтажна балка завдовжки 3м, закріплена до 4-х рам арочного кріплення скобами з планкою М-24, згідно «Паспорта на монтаж комбайна КСП-33», монтажна балка повинна кріпитися скобами з планкою М-24 до 7-ми рам арочного кріплення. Зачепивши ручну таль типу «Браво» вантажопідйомністю 6т за монтажну балку, [PERSON] і [PERSON] приступили до монтажу лівого ходового візка комбайна КСП-33, не закріпивши належним чином монтажну балку до верхняків арочного кріплення. Близько 10 години 50 хвилин [PERSON] здійснював підйом лівої ходової комбайна КСП-33, при цьому стався обрив скоб на 3-х рамах арочного кріплення монтажної балки і планкою М-24, що відлетіла, його ударило по правій руці. Того ж дня [PERSON] звернувся до Першотравенської ЦМЛ, де йому було встановлено діагноз: відкритий перелом основної фаланги 4-го пальця правої кисті і відкритий перелом основної фаланги 5-го пальця правої кисті без зміщення відломків. Причинами нещасного випадку зазначено порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо а також невиконання вимог інструкції з охорони праці, а саме: [PERSON] порушив вимоги «Паспорту на монтаж комбайна КСП-33» на сполученні 5029 збірного штреку, пункт 2.1 «Інструкції №3 з охорони праці для МГВМ», пункт 2.2 «Робочої інструкції бригадира». За інформацією Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР», [PERSON] вперше був оглянутий профпатологічною МСЕК 19 травня 2020 року, встановлено третю групу інвалідності, 60 відсотків втрати професійної працездатності, у тому числі: 40 відсотків радикулопатія з деф.артрозами, 10 відсотків ХОЗЛ, 5 відсотків приглухуватість, 10 відсотків наслідки виробничої травми, акт Н-1 №9 від 25 березня 2013 року, про що видані довідки 12ААА № 058315 та 12ААБ № 604865 (а.с.31). Завірені копії довідок про первинне встановлення позивачу відсотків втрати професійної працездатності надані Міжрайонною профпатологічною МСЕК на адвокатський запит (а.с.32). Зазначені докази є належними, оскільки містять інформацію щодо предмета доказування і допустимими, оскільки одержані в порядку, встановленому законом. \~ \~ Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. \~\~\~\~ Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно наведених положень закону підставою для відшкодування працівнику моральної шкоди є наявність факту порушення його прав. Сама по собі робота у шкідливих та небезпечних умовах не порушує прав працівника. Натомість у разі ушкодження здоров`я внаслідок незабезпечення роботодавцем безпечних умов праці наявність порушення роботодавцем прав працівника є очевидною. Актом розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, встановлено, що причиною нещасного випадку є порушення самим потерпілим вимог безпеки під час експлуатації обладнання, а саме порушення «Паспорту на монтаж комбайна КСП-33» на сполученні 5029 збірного штреку, пункт 2.1 «Інструкції №3 з охорони праці для МГВМ», пункт 2.2 «Робочої інструкції бригадира» (а.с.12-13). \~ \~ \~Як передбачено\~пунктом 1\~частини 2\~статті 1167\~Цивільного кодексу\~України,\~моральна шкода\~відшкодовується незалежно\~від вини\~органу державної\~влади,\~органу влади\~Автономної Республіки\~Крим,\~органу місцевого\~самоврядування,\~фізичної або\~юридичної особи,\~яка її\~завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Згідно з частиною 1 статті 1187 Цивільного кодексу України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. В акті розслідування нещасного випадку вказано, що травмування потерпілого пов`язане з експлуатацією обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо, які створюють підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість повного контролю за ними людини і можуть бути віднесені до джерел підвищеної небезпеки. Тому наявні підстави для відшкодування моральної шкоди, заподіяної позивачу травмуванням внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, позивачу було встановлено 10 відсотків втрати професійної працездатності, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 20 000 грн. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у\~вигляді \~відшкодування матеріальної\~або немайнової\~(моральної)\~шкоди,\~крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди не перевищує чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2022 року (6500 грн х 4 = 26\~000 грн), тому ця сума підлягає стягненню без відрахування податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial