Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-06 00:00:00

У січні 2022 року [PERSON] звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому просив стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду у розмірі 706,00 грн як збитки при отриманні невиконаної послуги розпломбування, моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн, зобов`язати відповідача негайно та безоплатно виконати роботу по розпломбуванню лічильника та стягнути судові витрати. В обґрунтування позовних вимог вказав, що він є власником двокімнатної квартири [ADDRESS] . Всі комунальні платежі сплачує вчасно. 12 жовтня 2021 року звернувся до оператора розподілу електроенергії в м. Києві компанії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» через сайт компанії, заповнивши форму для операції - розпломбування електролічильника, оскільки хотів змінити електрощіток в квартирі. В той же день [PERSON] отримав відповідь з проханням уточнити вид розпломбування, надіслати копії документів, після чого йому буде сформовано рахунок на сплату послуги, і як тільки він буде сплачений, буде оформлена заявка на послугу розпломбування. Надіславши всю необхідну інформацію, позивач чекав рахунок, який йому не було надіслано. Після чого, було оформелено ще декілька разів аналогічні заявки. 26 листопада 2021 року позивач отримав рахунок на сплату послуги розпломбування, який в той же день було сплачено. Однак вказана послуга не була надано. З причин бездіяльності відповідача [PERSON] звернувся до суду. Ухвалою суду від 17 січня 2022 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. Позивач у судове засідання не з`явився, в прохальній частині позову просив слухати справу без його участі. Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі, подала до суду відзив, в якому вказала, що оскільки ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» діяло відповідно до вимог чинного законодавства, а опломбуваня/розпломбування було проведено з моменту, коли обидві сторони дійшли згоди щодо дня проведення даної послуги, позивачем не доведена наявність причино-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяній йому шкоди, а також сам факт заподіяння шкоди, позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 706 грн як збитків при отриманні невиконаної послуги з розпломбування приладу обліку, є безпідставними та неправомірними і не підлягають задоволенню. Суд, вивчивши матеріали справи, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов наступних висновків. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [PERSON] я власником квартири за адресою: [ADDRESS] . З 01.01.2019 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є оператором системи розподілу та здійснює ліцензійну діяльність виключно з розподілу (передачі) електричної енергії. Згідно п. 56 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Отже, з 01.01.2019 Позивач приєднався до умов публічних договорів про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та про постачання електричної енергії споживачу постачальником універсальної послуги на умовах договору про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом за о/р [NUMBER]. Відповідно до ст. 46 З Закону України «Про ринок електричної енергії» ОСР, зокрема надає послуги з приєднання до системи розподілу відповідно до кодексу систем розподілу, забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; ОСР здійснює свою діяльність на підставі ліцензії на відповідній території та являється надавачем послуги з розпломбування та опломбування електричного лічильника. Улаштування вузлів обліку та інших засобів комерційного обліку електричної енергії регулюється Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі - ККО України). Підпунктом 5.6.1 пункту 5.6 ККО України передбачено, що дії щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, які ініційовані замовником (споживачем або іншими учасниками ринку) або які вимагаються нормативно-правовими актами, здійснюються за рахунок замовника або сторони ініціатора, якщо інше не встановлено законом, зокрема: пломбування/розпломбування вузла обліку та/або його облікових кіл. Відповідно до підпунктів 5.16.2, 5.16.11 пункту 5.16 ККО України визначено, що засоби вимірювальної техніки мають бути опломбовані на затискній кришці пломбою оператора системи. Розпломбування та наступне опломбування здійснюється стороною, що встановила відповідні пломби та/або індикатори, за рахунок ініціатора розпломбування. 26.11.2021 згідно квитанції 0.0.2357497958.1 позивачем було проведено оплату у розмірі 706,75 грн в оплату послуги пломбування/розпломбування вузла обліку. У зв`язку з існуванням карантинних обмежень та в подальшому військової агресії з боку російської федерації та не можливості домовленості між споживачем та ОСР дати проведення робіт з виконання розпломбування/опломбування, дані роботи довгий час не проводилися. Разом з цим, терміни опломбування електролічильника не регламентуються законодавством. 25.05.2022 було проведено розпломбування та опломбування приладу обліку № 3283351, що підтверджується актом № КЕМ 039448 заміни/встановлення/контрольного огляду/технічної перевірки/збереження пломб засобів обліку (вузла обліку) електричної енергії споживача, який має підписи обох сторін. В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначає, що матеріальна шкода, яку він зазнав стала наслідком невиконання послуги розпломбування. Сума, яку зазначає Позивач, як матеріальні збитки є виключно вартістю послуги з розпломбування лічильника. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з ч. 2 другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За висновком Великої Палати Верховного Суду збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (п. 5.33 постанови від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17, провадження № 12-199гс18). Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про захист прав споживачів» споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Отже, Позивач як споживач має право на відшкодування шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законом, доказів чого Позивачем не надано, вартість послуги з розпломбування лічильника не може вважатися майновою шкодою. У Постанові Пленуму Верховного суду від 27.03.95 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовом про відшкодування шкоди», зазначено що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Не виставлення рахунку та не проведення розпломбування/опломбування приладу обліку саме в терміни, які визначив для себе позивач, не тягне за собою неправомірність поведінки відповідача та не тягне за собою завдання шкоди позивачу. Оскільки Позивачем не доведена наявність причино-наслідкового зв`язку між діями Відповідача та заподіяній йому шкоди, а також сам факт заподіяння шкоди, позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 706 грн як збитків при отриманні невиконаної послуги з розпломбування приладу обліку, є безпідставними та не підлягають задоволенню. Позивач вважає, що через неправомірні дії з боку Відповідача він зазнав моральних страждань, які оцінив в 10 000 грн. Загальні принципи відшкодування моральної шкоди встановлені статтею 23 Цивільного кодексу України. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» надані наступні роз`яснення з даного питання. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Отже, наявність шкоди ще не породжує обов`язку її компенсації, так як необхідно довести наявність всіх складових цивільно-правової відповідальності, при цьому правильно визначивши суб`єкта такої відповідальності, період завдання шкоди. У своїй постанові від 12.09.2018 у справі № 335/11779/16-ц Верховний Суд вказав, що сама лише наявність шкоди ще не породжує абсолютного права на її відшкодування будь-якою особою, так як необхідно довести наявність всіх складових цивільно-правової відповідальності, при цьому правильно визначивши суб`єкта такої відповідальності. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Разом з тим, Відповідач свої зобов`язання за публічним договором про надання послуг з розподілу електричної енергії не порушував. Крім того, умовами публічного договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії відшкодування моральної шкоди споживачу електричної енергії не передбачено. До позовної заяви позивачем долучено переписка між ним та працівниками відповідача з якої не вбачається, що саме порушив відповідач, в які терміни та строки дана послуга з проведення опломбування/розпломбування повинна була виконана згідно договору або законодавства. Згідно ч. 3 ст. 1209 ЦК України підстави для відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товару, що є рухомим майном, у тому числі такого, що є складовою частиною іншого рухомого чи нерухомого майна, включаючи розподіл електроенергії, встановлюються законом. Згідно ст. 12111 ЦК України особливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товару, що є рухомим майном, у тому числі таким, що є складовою частиною іншого рухомого чи нерухомого майна, включаючи розподіл електроенергії, встановлюються законом. Спеціальний Закон України «Про ринок електричної енергії» не передбачає підстав для відшкодування моральної шкоди споживачу електричної енергії. Відносини з приводу розподілу побутовим споживачам електричної енергії регулюються ст. ст. 714, 1209, 1211-1 ЦК України та спеціальним Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами, які не передбачають відшкодування моральної шкоди у разі не можливості дійти згоди між позивачем та відповідачем щодо часу проведення опломбування/розпломбування лічильника. Такої правової позиції притримуються і колегії суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України у справах № 6-19458св09, № 6-4689св10, № 6-2205вов10. Таким чином, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» діяло відповідно до вимог чинного законодавства, а опломбуваня/розпломбування було проведено з моменту, коли обидві сторони дійшли згоди щодо дня проведення даної послуги. У даному випадку слід враховувати, що права споживача жодним чином не порушено, а послуга з опломбування/розпломбування лічильника надана. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed