Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-25 00:00:00

Від імені і в інтересах [PERSON] до Приморського районного суду м. Одеси з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «БК ІДЕАЛСТРОЙ» про стягнення заборгованості, звернулась адвокат Науменко Ірина Василівна. В обґрунтування позовних вимог представник зазначила, що 26.10.2019 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «БК ІДЕАЛСТРОЙ» було укладено договір підряду на ремонт квартири [ADDRESS] , за умовами якого, підрядчик зобов`язався виконати ремонт в квартирі за адресою: [ADDRESS] . В зв`язку з наявністю дефектів у ремонті, замовник не підписав акт виконаних робіт та не провів остаточні розрахунки. У зв`язку з невиконанням належним чином та в повному обсязі зобов`язань за договором представник позивача просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 45\~900 гривень. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 22.07.2020 року позовну заяву [PERSON] передано за територіальною підсудністю до Суворовського районного суду м. Одеси. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 09 вересня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, сторонам надіслано копію ухвали суду, відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву. Представник позивача 23.05.2022 року (вх. № 3491) надав додаткові письмові пояснення, в яких стисло виклав суть позовних вимог та крім іншого просив стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу(а.с.187-195; 205-206). В подальшому, 21.07.2022 року (вх. № 4927) надійшли додаткові пояснення по справі, згідно яких представник позивача адвокат Поліщук В.В., фактично надав уточнення періоду нарахування пені, яка згідно наданих пояснень становить 144 дні: початок - 18.02.2020 року, завершення нарахування пені - 10.07.2020 року, що відповідає даті подання позову до суду. Згідно пояснень представник просить стягнути з відповідача на користь позивача пеню в розмірі 43\~200 гривень, що рахується за наступною формулою: 144*300=43\~200 гривень (а.с.215-217). В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, 24.05.2022 року (вх.№3372) представник позивача звернувся із клопотанням про можливість розгляду справи за відсутності сторони позивача, в якому представник також зазначив, що підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві (а.с.185-186). Представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «БК ІДЕАЛСТРОЙ» в судове засідання також не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку (а.с.199-203), а саме шляхом направлення судових повісток за всіма відомими адресами, та шляхом направлення судової повістки на електронну адресу. Так, судом були направлені судові повістки за адресою вказаною у Статуті Товариства, а саме: [ADDRESS] (а.с.176-177). Раніше (а.с.143-146;165-166) відповідач також, повідомлявся про час та місце слухання справи, однак на адресу суду були повернуті поштові конверти з відміткою працівника поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання». Також, судом було здійснено виклик відповідача за електронною адресою, зазначеною відповідачем в клопотанні від 09.12.2020 року (вх. № 31084) про направлення копії позову з додатками, та за адресою, вказаною відповідачем у заяві від 10.03.2021 року (вх. № 6685) про направлення копії ухвали суду про відкриття провадження (а.с.90-91). Таким чином, судом встановлено, що відповідач обізнаний щодо наявності в провадженні суду цивільної справи про стягнення пені, однак, жодних реальних дій щодо ознайомлення з матеріалами справи та або отримання копії позову з додатками не вчинив, не подав відзиву. Всі поштові конверти повернулись на адресу суду з відміткою про не отримання з різних підстав. Відповідно до п.1 ч.7 ст. 128 ЦПК України судові повістки - юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Таким чином, судом було дотримано норм цивільно-процесуального законодавства та здійснено виклик відповідача за юридичною адресою, крім іншого, судом було здійснено виклик відповідача й за іншими адресам вказаними останнім особисто в заявах до суду, а відтак, судом було вжито всіх передбачених заходів щодо належного та своєчасного сповіщення відповідача про слухання справи. Згідно положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою Суворовського районного суду міста Одеси від 26 липня 2022 року вирішено провести заочний розгляд справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.3 ст. 211 ЦПК України). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані позивачем письмові докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Предметом позовних вимог є стягнення з відповідача на користь позивача пені у розмірі: 45\~900 гривень, з підстав неналежного виконання робіт з ремонту, відповідно до договору підряду (побутового) від 26.10.2019 року. Судом досліджується копія Договору підряду (побутового) на ремонт квартири № 16-т від 26.10.2019 року. Згідно даного договору, його предметом є: роботи по ремонту квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , склад та обсяги робіт, визначені кошторисною документацією, яка є невід`ємною частиною договору. Так, п.1.5. Договору передбачено: у разі виявлення недоліків в виконаних роботах, в тому числі використаному матеріалів, протягом гарантійного строку Підрядник зобов`язується за вибором Замовника відшкодувати вартість робіт по виправленню недоліків, які Замовник має право здійснити самостійно, або усунути за свій рахунок відповідні недоліки протягом 30 днів з моменту повідомлення Замовником про виявлені недоліки або встановлення рахунку на відшкодування витрат. Відповідно до розділу 2 Договору передбачені обов`язки сторін. Так, п.п.2.2. передбачено: Підрядник зобов`язується якісно та у відповідності до умов цього Договору виконати весь обсяг робіт, передбачених цим Договором, та здати їх Замовнику у строк 80 робочих днів з моменту початку виконання робіт, з правом дострокового виконання. Також, п.п.2.2. передбачено: по закінченню виконання всього обсягу робіт, передбачених цим Договором, Підрядник зобов`язується здати їх у строк, передбачений п.п.2.2. Договору по загальному акту приймання-передачі всього обсягу виконаних робіт. З договору вбачається, що сторонами погоджено взаєморозрахунки сторін, відповідальність сторін, строки дії договору. Так, відповідно до п.п.5.2 в разі невиконання або неналежного виконання сторонами зобов`язань за цим договором винна сторона зобов`язана відшкодувати іншій стороні завдані цим збитки. Відповідно до п.п.5.3 в разі виявлення недоліків в роботах при їх прийнятті, наявність яких має бути підтверджена в дефектному акті. Підрядник зобов`язується протягом 5 днів з моменту підписання акту 1) за свій рахунок виправити відповідні недоліки, 2)відшкодувати вартість робіт по виправленню відповідних недоліків, які Замовник має право здійснити самостійно. Роботи в таких випадках вважаються такими, що не були виконані своєчасно. Так, відповідно до п.п.5.4. Договору передбачено: в разі несвоєчасного виконання робіт згідно умов даного Договору Підрядник сплачує Замовнику пеню в розмірі: 300 гривень в день. Договір складено акт підписано сторонами 26.10.2019 року (а.с.54-57). Позивач зазначає, що строк виконання робіт за Договором завершився 20.02.2020 року. Акт приймання-передачі, який було датовано 23.03.2020 року, Замовник отримала 06.04.2020 року. Та, 28.03.2020 року в ході зустрічі з представником ТОВ «БК ІДЕАЛСТРОЙ» складено дефектний акт, однак представник Підрядника відмовився його підписувати, а тому дефектний акт було направлено Підряднику поштою. Згідно Загального акту приймання-передачі виконаних робіт до Договору підряду (побутового) на ремонт квартири № 16-т від 26.10.2019 року, останній складено 23.03.2020 року. За даним актом Підрядник передає, а Замовник приймає виконані роботи відповідно до Договору підряду (побутового) на ремонт квартири № 16-т від 26.10.2019 року, при цьому Замовник підтверджує повне та беззаперечне виконання Підрядником усього обсягу робіт, передбачених Договором. Згідно п.1.2 з урахуванням п.п.3.3.Договору підряду від 26.10.2019 року, яким передбачає строки виконання робіт на протязі 80 робочих днів та дати фактичної здачі виконаних робіт станом на 23.03.2020 року, тобто через 102 робочих дні. Підрядником враховуються положення п.5.4.укладеногол між сторонами Договору, за формулою: 102р.д. (фактичний строк виконаних робіт) -80 р.д. (передбачені договором) = 22 р.д. (кількість днів несвоєчасного виконання робіт) *300 грн. =6\~600 грн. 00 коп. Загальна сума до сплати становить: 28\~525 грн. 00 коп. (а.с.20). Тобто, судом встановлено, що Підрядник актом прийманняпередачі визнав несвоєчасність виконання робіт відповідно до Договору, що за розрахунком Підрядника становить: 22 р.д., та відповідно зменшив суму остаточного розрахунку. Разом з цим, судом досліджується Дефектний акт до Договору підряду (побутового) на ремонт квартири № 16-т від 26.10.2019 року, який складено 28.03.2019 року. Згідно даного Акту, останній підписано лише Замовником з наступними недоліками: 1. Технічно неправильно встановлені радіатори 2. Укладання плитки містить дефекти. 3 встановлення дверей виконано не якісно. 4 встановлення рукомийника не зафіксовано кріпленням до стіни. 5 встановлення плінтуса виконано не якісно. 6. Двері в душову кабіну зіпсовані. 7 стеля і стіни виконані не якісно, мають дефекти. 8. Не надані чеки, сертифікати, паспорта на придбаний товар (послуги), куплені за рахунок Замовника, по кошторису зафіксовані додаткові матеріали, не відповідають дійсності (а.с.24). До позову надані заяви про звернення Замовника до Підрядника щодо неналежного виконання ремонтних робіт у відповідно до Договору, в якому Замовник просить виправити недоліки протягом 3 х днів. Та, у випадку невиконання умов за Актом дефекту, Замовник залишила за собою право на звернення до суду (а.с.23). Щодо досудового врегулювання спору, судом досліджується Вимога про оплату пені. Так, відповідно до досудової вимоги позивач звернулась до відповідача/підрядчика з прохання здійснити виплату у розмірі: 24\~600 гривень, що відповідно на день подання вимоги становило 82 робочих дні. Згідно заяви додаткові пояснення у справі, представник позивача зменшив позовні вимоги та визначив нарахування пені за наступним критерієм, а саме: 18.02.2020 рік початок нарахування пені, (згідно договору завершення виконання робіт) та 10 липня 2020 року кінець нарахування (дата подання позову до суду, для вирішення спору в судовому порядку), таким чином, позивач просить стягнути з відповідача пеню в розмірі: 43\~200 гривень, що відповідно передбачено п.5.4 Договору від 26.10.2019 року. Вирішуючи позовні вимоги суд виходить з наступного. Відповідно до положення ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. 2. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Судом встановлено, що між сторонами укладено договір підряду (побутового) на ремонт квартири. За договором\~підряду одна\~сторона (підрядник)\~зобов`язується\~на свій\~ризик виконати\~певну роботу\~за завданням\~другої сторони\~(замовника),\~а замовник\~зобов`язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ст.837 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно положення ст. 839 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб. За приписами ст. 843 ЦК України у договорі\~підряду визначається\~ціна роботи\~або способи\~її визначення. 2.\~Якщо у\~договорі підряду\~не встановлено\~ціну роботи\~або способи\~її визначення,\~ціна встановлюється\~за рішенням\~суду на\~основі цін,\~що звичайно\~застосовуються за\~аналогічні роботи\~з урахуванням\~необхідних витрат,\~визначених сторонами. 3. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Крім іншого,\~ст.\~846\~ЦК України\~визначені строки\~виконання робіт.\~Так,\~відповідно до\~ч.\~1\~цієї статті\~передбачено,\~що строки\~виконання роботи\~або її\~окремих етапів\~встановлюються у\~договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Таким чином, судом встановлено, що між сторонами у справі було укладено договір підряду, в якому були передбачені строки виконання ремонтних робіт, оплата послуг а також насідки порушення виконання умов договору однин із сторін договору. Позивач зазначає, що відповідно до дефектного акту було виявлено недоліки в проведення ремонтних робіт, які детально перераховані в акті, однак, підрядник відмовився підписувати дефектний акт, а замовник відповідно не могла прийняти ремонтні роботи. Так,\~положенням стаття\~857\~ЦК України\~визначено та\~передбачено якість робот и,\~а саме:\~робота,\~виконана підрядником,\~має відповідати\~умовам договору\~підряду,\~а в\~разі їх\~відсутності або\~неповноти -\~вимогам,\~що звичайно\~ставляться до\~роботи відповідного\~характеру. Виконана\~робота має\~відповідати якості,\~визначеній у\~договорі підряду,\~або вимогам,\~що звичайно\~ставляться,\~на момент\~передання її\~замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Також, законодавцем передбачені права замовника у разі порушення підрядником договору підряду. Якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (ст.852 ЦК України) Слід зазначити, що відповідно до загального акту приймання передачі виконаних робіт, підрядник визнав, що фактичний строк виконання робіт склав 102 дні, в той час, як договором було передбачено 80 днів, а відповідно визнав несвоєчасність виконання робіт, що становить 22 дні, а відтак зменшив суму до сплати на 6\~600 грн. Судом також встановлено, що дефектний акт не підписано підрядником, а відтак, замовник здійснила направлення дефектного акту на адресу підрядника поштою. Відповідно до ст. 858 ЦК України, передбачена відповідальність підрядника за\~неналежну якість\~роботи. Так,\~ч.\~1\~цієї статті\~передбачено,\~якщо робота\~виконана підрядником\~з відступами\~від умов\~договору підряду,\~які погіршили\~роботу,\~або з\~іншими недоліками,\~які роблять\~її непридатною\~для використання\~відповідно до\~договору або\~для звичайного\~використання роботи\~такого характеру,\~замовник має\~право,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом,\~за своїм\~вибором вимагати\~від підрядника: 1)\~безоплатного усунення\~недоліків у\~роботі в\~розумний строк; 2)\~пропорційного зменшення\~ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості. Отже, у разі виявлення дефектів виконаної підрядником роботи або з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, законодавець передбачив відповідальність останнього та відповідно передбачено й можливості усунення недоліків тощо. Разом з цим, матеріалами справи встановлено, що дефектний акт підрядником не підписано та відповідно не вчинено жодних дій спрямованих на усунення недоліків в проведених ремонтних роботах у відповідності до визначених умов в договорі. Разом з цим, відповідачем не надано доказів щодо проведення ремонтних робіт відповідно до дефектного акту, не надано доказів на спростування обставин викладених у позові, а відтак суд розглядає докази надані позивачем на підтвердження позовних вимог. Щодо строків зобов`язання. Відповідно до ст. 530 ЦК України передбачені строки (термін) виконання зобов`язання: 1.\~Якщо у\~зобов`язанні\~встановлений строк\~(термін)\~його виконання,\~то воно\~підлягає виконанню\~у цей\~строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Порушенням зобов`язання\~є його\~невиконання або\~виконання з\~порушенням умов,\~визначених змістом\~зобов`язання\~(неналежне\~виконання),\~що передбачено\~ст.\~610\~ЦК України. Так, законодавцем передбачені правові наслідки порушення зобов`язанн я.\~У разі\~порушення зобов`язання\~настають правові\~наслідки,\~встановлені договором\~або законом,\~зокрема: 1)\~припинення зобов`язання\~внаслідок односторонньої\~відмови від\~зобов`язання,\~якщо це\~встановлено договором\~або законом,\~або розірвання\~договору; 2)\~зміна умов\~зобов`язання; 3)\~сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК України). Отже, матеріалами справи встановлено, що між сторонами було укладено договір побутового підряду, підрядник не визнав факту неналежного виконання робіт та не підписав дефектний акт, а відповідно є таким, що порушив умови договору, крім іншого, судом встановлено, що підрядник допустив порушення строків виконання умов договору, що ним було визнано. Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст.16 ЦК України. Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до положень статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Вирішуючи даний спір, з метою захисту прав позивача, як споживача послуги за договором підряду, суд вважає правильним та доцільним зобов`язати відповідача спатити позивачу пеню відповідно до умов п.5.4. договору підряду. Разом з цим, суд відходить від дати нарахування пені, що визнана позивачем, а саме 18.02.2020 року, оскільки, з матеріалів справи вбачається, що кінцевий строк виконання робіт рахується позивачем з 20.02.2020 року, і саме таку дату позивач зазначає в позовній заяві та вимогах про оплату пені, та відходить від кількості днів нарахування пені. Крім іншого, як же встановленому судом, відповідач, тобто підрядник, в загальному Акті приймання-передачі виконаних робіт до Договору підряду від 23.03.2020 року, визнав 22 робочих днів прострочення виконання договору, у зв`язку з цим, підрядник зменшив розмір загальної суми, що підлягала до сплати. Так, згідно акту загальна сума визначена: 35125 грн. 00 коп., за мінусом 6\~600 гривень (22р.д.прострочення), що становить: 28\~525 грн. 00 коп.(а.с.20). Таким чином, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають до стягнення 36\~000 гривень, що розраховано за наступною формулою: 144-2-22=120*300=36\~000 гривень. Щодо вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі: 7\~000 гривень, суд зазначає наступне. За змістом ч. 1 п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч.ч. 1-4 ст.\~137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку її до розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом справи. Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений ст. 141 ЦПК України, у відповідності до ч. ч. 1, 2 якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Судом враховується, що розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має право його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Додатковою угоду № 1 до договору про надання правничої допомоги від 05.05.2020 року сторони погодили фіксований розмір гонорару, який становить 7\~000 гривень (а.с.193). Таким чином, суд дійшов висновку, що судові витрати у вигляді оплати послуг на надання правничої допомоги є доведеними, співмірними, а відтак підлягають задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача сплачені ним і документально підтвердженні судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Outcome: partial