Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-31 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Короткий зміст позовних вимог. Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі позивач) звернулось до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] (далі відповідач) про стягнення 87\~770, 52 грн., з яких основний борг - 24\~435, 00 грн., пеня 12\~022, 02 грн., штраф 12\~217, 50 грн., сума вартості об`єкта оренди 39\~096, 00 грн. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що 07.10.2020 між ним та відповідачем було укладено Договір № 1144201007047 оренди майна з правом викупу, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний у порядку ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Згідно з умовами договору, ТОВ «Будинок Комфорту» передало відповідачу у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди (смартфон) з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених договором та Правилами надання майна в оренду, які є додатком до договору. При цьому, відповідач зобов`язувався прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, а також сплачувати ТОВ «Будинок Комфорту» орендну плату. Позивач свої зобов`язання за договором виконав, передав відповідачу об`єкт оренди. Однак, відповідач свої зобов`язання щодо сплати орендної плати за користування майном належним чином не виконав, внаслідок чого у нього перед позивачем утворилась заборгованість по оплаті орендних платежів у розмірі 24\~435, 00 грн. Через неналежне виконання Орендарем умов Договору, ТОВ «Будинок Комфорту» 17.01.2022 року направлено відповідачу повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку, відповідно до якої ТОВ «Будинок Комфорту» повідомило орендареві про розірвання договору та зобов`язання орендаря здійснити викуп об`єкта оренди, за ціною визначеною в договорі. Позивач зазначає, що у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов Договору за ним утворилась заборгованість в сумі 87\~770, 52 грн., яка складається з: 24\~435, 00 грн. суми прострочених орендних платежів, 12\~022, 02 грн. суми пені за прострочені орендні платежі, 12\~217, 50 грн. суми штрафу за розірвання договору (50% вартості об`єкта оренди) та 39\~096, 00 грн. суми вартості об`єкта оренди, які просить стягнути з відповідача на користь ТОВ «Будинок Комфорту». ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 18.05.2022 відкрито провадження у справі № 173/606/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 18.07.2022 суд перейшов до розгляду справи з викликом сторін та призначив судове засідання на 01.08.2022 року. \~ \~ \~ \~Представник позивача у судовому засіданні 01.08.2022 року підтримав заявлені позовні вимоги та просив суд задовольнити їх. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Правами на подання відзиву на позов у порядку статті 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), заяв або клопотань у порядку статті 182 ЦПК України не скористався. Статтею 223 ЦПК України визначені наслідки неявки учасників справи у судове засідання. Зокрема, відповідно до частини третьої статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України,у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. При цьому, згідно з частиною четвертою статті 12 ЦПК України,кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд розглядає справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. ІІІ. Встановлені судом обставини. 07.10.2020 року між позивачем (Орендодавцем) та відповідачем (Орендарем) було укладено Договір оренди майна з правом викупу № 1144201007047 на підставі Анкети-згоди Клієнта від 07.10.2020 (далі Договір). Відповідно до п. 1 Договору Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від Орендодавця до Орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а Орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Згідно з п. 2 Договору об`єктом оренди є Smart/tel Xiaomi Mi Note 10 Lite 6/128GB Nebura Purple, вартістю 39\~096, 00 грн., строк оренди становить 24 місяці, щомісячний платіж 1\~629, 00 грн. Пунктом 3 Договору передбачено, що передача об`єкта оренди Орендодавцем та приймання його Орендарем у користування здійснюється протягом 5 робочих днів з дати укладення Договору за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова Пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі Орендодавцем та отримання об`єкту оренди Орендарем у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах Орендодавця, через кур`єрів Орендодавця а також з використанням логістичних операторів, в тому числі й оператора поштового зв`язку «Нова Пошта». Сплата орендної плати у розмірі 1 629, 00 грн. здійснюється Орендарем до 07 числа кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 07.10.2022 року. Згідно з п. 5 Договору за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф в сумі 75, 00 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню у розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів за цим Договором. Пунктом 8 Договору передбачено, що цей Договір та Правила надання майна у оренду складають єдиний документ, підписанням цього Договору Орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього Договору та Правил надання майна у оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі. Правила надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту» затверджені наказом директора ТОВ «Будинок Комфорту» № 235 від 01.07.2020 (далі Правила). Відповідно до п. 5.1. Правил сплата орендної плати здійснюється Орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у Договорі оренди майна з правом викупу. У разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи Орендодавця, Орендар зобов`язаний негайно повернути Орендодавцю об`єкт оренди у стані, в якому він був одержаний, з урахуванням нормального зносу. Якщо Орендар не виконує обов`язки щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від Орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення, а також штрафу у розмірі визначеному у п. 8.5. Правил, та сплати вартості об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів (п. 6.4.6. Правил). Відповідно до п. 8.4. Правил за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф у сумі 75, 00 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди. Відповідно до п. 8.5 Правил у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору (залежно від того, що настало раніше), Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочення орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням сум вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу Орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Відповідачем 07.10.2020 відповідно до ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» було відправлено повідомлення/підтвердження про укладення Договору. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав, вказане у Договорі майно передав у тимчасове користування відповідачу, що підтверджується експрес-накладною «Нової пошти» № 20450288476091. Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). Такий підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, який у рішенні від 23 серпня 2016 року у справі «Дж. К. та інші проти Швеції» зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри». Відповідач, всупереч умов Договору свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого за ним утворилась заборгованість в сумі 24\~435, 00 грн. 13.01.2022 позивач скористався правом, наданим п. 6.4.6. та 8.5. Правил, надіславши відповідачу повідомлення про припинення договору з 28.01.2022 та про необхідність сплатити загальну вартість об`єкту оренди. Згідно з наданим позивачем розрахунком, заборгованість відповідача за Договором становить 87\~770, 52 грн., та складається з суми прострочених орендних платежів 24\~435, 00 грн., пені за прострочені орендні платежі 12\~022, 02 грн., штрафу за розірвання договору 12\~217, 50 грн. та суми вартості об`єкта оренди 39\~096, 00 грн. VІ. Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. В силу положень статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 статті 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з положеннями статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. З огляду на правову природу укладеного між сторонами договору, який у розумінні статей 11, 509 ЦК України є належною підставою для виникнення у його сторін кореспондуючих прав і обов`язків, спірні правовідносини регламентуються положеннями глави 58 ЦК України. Відповідно до статті 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Предметом договору\~найму може\~бути річ,\~яка визначена\~індивідуальними ознаками\~і яка\~зберігає свій\~первісний вигляд\~при неодноразовому\~використанні (неспоживна\~річ). Законом можуть бути встановлені види майна, що не можуть бути предметом договору найму (частина 1 статті 760 ЦК України). Згідно з частиною 1 статті 762 ЦК України за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Як зазначалось судом вище, пунктом 3 Договору визначено, що сплата орендної плати у розмірі 1\~629, 00 грн. здійснюється Орендарем до 07-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяці, де днем внесення останнього платежу є 07.10.2022 року. Відповідно до п. 8.4. Правил за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф у сумі 75,00 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди. Відповідно до п. 8.5 Правил у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору (залежно від того, що настало раніше), Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочення орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням сум вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу Орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. За таких обставин, оскільки відповідач в обумовлений Договором строк не виконав взяті на себе зобов`язання по сплаті орендних платежів, суд дійшов висновку про те, що відповідачем були порушені права та законні інтереси позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Таким чином, відповідний борг по орендним платежам в сумі 24\~435, 00 грн., та сума вартості об`єкта оренди 39\~096, 00 грн., мають бути стягнуті з відповідача в судовому порядку. \~ \~ \~ \~Що стосується заявлених позовних вимог в частині стягнення пені в сумі 12\~022, 02 грн., суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. \~ \~ \~ \~Згідно з приписами статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки\~може бути\~грошова сума,\~рухоме і\~нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частини 1 та 2 статті 551 ЦК України). Пунктом 5 Договору визначено, що за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф в сумі 75, 00 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених Орендних платежів за цим Договором. Оскільки відповідач належним чином не виконував взяті на себе зобов`язання зі сплати орендних платежів, позивачем нараховано та заявлено до стягнення пеню на підставі п. 5 Договору в сумі 12\~022, 02 грн. за період з 08.11.2020 року по 26.01.2022 року. Проте, перевіривши наданий позивачем розрахунок пені судом було встановлено, що до складу пені в сумі 12\~022, 02 грн. позивачем було включено також і штраф в сумі 75, 00 грн. згідно з п. 5 Договору. Відповідно до статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та з огляду на те, що відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. За таких обставин, суд вважає наданий позивачем розрахунок пені з включенням до складових нарахованої пені одночасно і штрафу в сумі 75, 00 грн. неправомірним, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню виключно пеня в сумі 11\~947, 02 грн. Що стосується позовних вимог про стягнення штрафу в сумі 12\~217, 50 грн., суд зазначає наступне. Як зазначалось\~судом вище,\~в силу\~приписів статей\~610,\~611\~ЦК України\~у разі\~порушення зобов`язання\~настають правові\~наслідки,\~встановлені договором\~або законом,\~зокрема сплата неустойки, якою згідно з частиною 1 статті 549 ЦК України є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина 2 статті 549 ЦК України). Пунктом 8.5. Правил передбачено, що у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору оренди майна з правом викупу (залежно від того, що настане раніше), Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши Орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених Орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу, та викупити Об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі Оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Оскільки позивач шляхом направлення повідомлення-вимоги від 13.01.2022 розірвав укладений з відповідачем Договір, ним на підставі п. 8.5. Правил було нараховано штраф у розмірі 12\~217, 50 грн. Перевіривши наданий позивачем розрахунок штрафу в сумі 12\~217, 50 грн. суд вважає його арифметично вірним та таким, що відповідає положенням чинного законодавства. При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Згідно з частиною 2 статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. У відповідності до частини 1 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів. Положеннями частин 1 та 3 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України). Разом з цим відповідач не скористався правом на подання відзиву на позов впродовж встановленого строку. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази в підтвердження того, що відповідач був позбавлений можливості у порядку частини 4 статті 83 ЦПК України письмово та завчасно повідомити суд про неможливість подання у встановлений законом строк доказів та об`єктивних причини, з яких такі докази не могли бути подані у зазначений в ухвалі про відкриття провадження у справі строк. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (частина 7 статті 81 ЦПК України). При цьому, за приписами частини 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування наведених вище висновків, як і не надано належним доказів на підтвердження відсутності боргу. Оскільки, як зазначалось вище, судом встановлено, що відповідач неналежним чином виконував взяті на себе обов`язки за Договором, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з урахуванням наведеного. V. Розподіл судових витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно задоволеній частині позову.

Outcome: partial