Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

20\~серпня 2019\~ро позивач\~звернувся до\~суду із\~позовною заявою\~до [PERSON] , треті особи [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди у зв`язку із залиттям квартири [ADDRESS] . Стислий виклад позиції позивача Власником 1/3 частини квартири на праві спільної часткової власності належить [PERSON] , що знаходиться за адресою [ADDRESS] . 21 червня 2019 року квартиру було затоплено, причиною чого встановлено витік з інженерних мереж квартирної розводки квартири [ADDRESS] . В квартирі були залиті стіни, стелю коридору, стіни кімнати та стелю і стіни кухні, а також пошкоджено електропроводку на кухні. Власником квартири з якої сталося залиття є [PERSON] , а отже вона як законний користувач несе обов`язок по забезпеченню схоронності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, яке стало причиною залиття. За висновком встановлено що позивачу завдано матеріальної шкоди яка складає 30833,00 грн. Унаслідок залиття позивач позбавлена можливості зробити повноцінний ремонт в квартирі та змушена проживати у квартирі із пошкодженням оздобленням покриттів стелі, стін та підлоги. Неможливість зробити ремонт в квартирі через відсутність коштів спричиняє позивачці душевних страждань, створює для неї дискомфорт та нервове напруження, яке позивач оцінює в 10000,00 грн. моральної шкоди. Заперечення відповідача щодо позовних вимог 21 лютого 2022 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання позовні вимоги не визнає. За твердженнями відповідача, 21 червня 2019 року у неї в квартирі дійсно відбулось залиття у ванній кімнаті, внаслідок розірвання шлангу змішувача. При усуненні причини залиття, вона відвідала квартиру [ADDRESS] та встановила, що вологою була ише стіна на кухні, решта потьоків були засохлими та застарілими, внаслідок залиття, що відбулося у 2014 році. Про складання акту щодо залиття відповідачка не була повідомлена про його складання, а отже і не погоджується з обставинами викладеними в ньому. Для проведення експертизи позивачем надано завідомо неправдиві відомості, що виразилося у прихованні відомостей, що залиття квартири вже відбувалося у 2014 році. Позивачем не виконано покладеного на неї обов`язку доказування, матеріали справи не місять належних та допустимих доказів неправомірності дій [PERSON] та не встановлена її винність в заподіянні матеріальної та моральної шкоди. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 листопада 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено її до судового розгляду для розгляду справи по суті (а.с. 76). Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2020 для розгляду даної справи визначено суддю Цитульського В.І., який ухвалою від 16.11.2020 прийняв цивільну справу до провадження та призначив її до розгляду не змінюючи порядку розгляду. Протокольною ухвалою суду від 31.05.2022 залучено до участі у справі третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору [PERSON] , та [PERSON] 21 червня 2022 року від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення в яких він підтримує позовні вимоги, як співвласник погодив рішення звертатися до суду за відшкодуванням завданої шкоди його майну, просив позовні вимоги задовольнити, розглянути справу без його участі. 21 червня 2022 року від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення в яких він підтримує позовні вимоги, як співвласник погодив рішення звертатися до суду за відшкодуванням завданої шкоди його майну, просив позовні вимоги задовольнити, розглянути справу без його участі. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та просили їх задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, факт залиття не заперечувала, але вважає, що частину пошкоджень було завдно в 2014 році. Просила у задоволенні позову відмовити. Фактичні обставини справи, що встановлені судом [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] разом з [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] від 07.03.2002 (а.с.52) 27 червня 2019 року комісією в складі працівників Комунального підприємства «ЖИЛСЕРВІС-2» ДМР проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди та складено Акт про залиття. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась внаслідок витіку з інженерних мереж квартирної розводки кв. [ADDRESS] . Внаслідок залиття було залито коридор стеля S приблизно 0,5 кв.м. (виявлена волога), коридор стіна S приблизно 6,0 кв.м. (виявлена волога), кімната стіна S приблизно 10,0 кв.м. (виявлена волога), кухня стеля S приблизно 5,0 кв.м. (виявлена волога), кухня стіна S приблизно 5,0 кв.м. (виявлена волога), пошкодження електропроводки у кухні (коротке замикання). (а.с.51) З Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що власником квартири [ADDRESS] , є\~ [PERSON] . Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири [PERSON] звернувся до суб`єкта оціночної діяльності\~ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки» з проханням встановлення матеріального збитку від пошкодженого оздоблення приміщень житлової квартири вчиненого внаслідок залиття за адресою [ADDRESS] . У зв`язку з даним замовленням між [PERSON] та ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки» укладено Договір про проведення оцінки майна № 1907-5 від 04.07.2019 р. Відповідно до висновку експертного дослідження, звіт від 04 липня 2019 року, розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 30833,00 грн. Норми права застосовані судом. Статтею 22 Цивільного кодексу України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга\~статті 23 Цивільного кодексу України). Частиною 4\~статті 319 Цивільного кодексу України\~встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до\~статті 322 Цивільного кодексу України\~власник, зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частинами першою, другою\~статті 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Частиною першою\~статті 1167 Цивільного кодексу України\~передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27.03.1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відповідно до\~статті 151 Житлового кодексу України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями\~статті 177 Житлового кодексу України\~встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Мотиви та висновки суду. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У зв`язку з цим не позивач повинен довести наявність вини відповідача, а відповідач повинен довести відсутність її вини у завданні шкоди. Проте відповідачем, яка є власником квартири [ADDRESS] , у справі не було надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність її вини в залитті квартири позивача, яку власне і не заперечувала в судовому засіданні. Відповідно до звіту про незалежну оцінку матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття житлової квартири [ADDRESS] та розташованого в ній рухомого майна, складеного ПП «Новомосковське бюро експертної оцінки» від 04.07.2019 року ринкова вартість об`єкта оцінки - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття житлової квартири та розташованого в ній рухомого майна, складає 30833,00 грн. Суд приймає до уваги зазначений висновок, оскільки відповідачем не спростовано висновки викладені у ньому та стягує з відповідача на користь позивача 30833,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Вимоги щодо стягнення з відповідача витрат на проведення оцінки матеріального збитку задоволенню не підлягає, оскільки такі витрати були понесені не позивачем, а іншою особою. Позивач зазначає, що дії відповідача, а саме залиття її квартири спричинили їй тяжкі душевні страждання, дискомфорт, нервове напруження. Розмір нанесеної моральної шкоди оцінює у 10\~000 грн., що на її думку відповідає принципу розумності та справедливості. Щодо даної вимоги, суд керується ст.\~ст.\~22,23 ЦК України, а також висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові Пленуму № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року з наступними змінами і доповненнями, про те, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Однак, позивачем не надано доказів, які підтверджують обставин, на які посилається як на підставу обґрунтування заявленої моральної шкоди та не доведено перед судом факту такої шкоди. На підставі ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~суд покладає на відповідача судові витрати зі сплати судового збору в сумі 768,40 грн., понесені позивачем, що підтверджено документально (а. с. 1).

Outcome: dismissed