Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-04 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» в особі директора Рубан Л.В. звернулося до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння, мотивуючи його тим, що у період з 01.12.2017 року по 16.11.2018 року громадянин України [PERSON] паспорт [NUMBER] , виданий Ленінським РВ УМВС України у Вінницькій області 12.03.1999 року, який мешкає за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] , якому належало 23% статутного капіталу Товариства був засновником та кінцевим бенефіціарним власником Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» (надалі Товариства) код ЄДРПОУ 4148222301004 м. Київ, Печерський район, вул. Шовковична, буд. 46/48. 10.12.2018 року відбулися Загальні збори Учасників Товариства на якому були присутні громадянка України [PERSON] , якій належить 31% Статутного капіталу Товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства. Загальна кількість складає 100 %. За результатами Загальних зборів Учасників Товариства було прийнято наступні рішення: зобов`язати колишнього керівника ТОВ «Торговий дім «Добра» [PERSON] надати фінансовий звіт за період його керівництва та надати інформацію про афілійованих осіб усіма засновниками ТОВ «Торговий дім «Добра»; зобов`язати [PERSON] передати документи, печатку та матеріальні цінності ТОВ «Торговий дім «Добра» згідно акту прийому-передачі [PERSON] ; задовольнити заяви про вихід зі складу учасників Товариства та вивести зі складу учасників Товариства [PERSON] та [PERSON] . Згідно протоколу Загальних зборів Товариства вирішення питання про зобов`язання надання фінансового звіту підприємства, документів, печатки та матеріальних цінностей Товариства згідно акту прийому-передачі передувало задоволенню заяви про вихід зі складу учасників Товариства [PERSON] . А отже на момент винесення рішення по питанню порядку денного, відповідач був учасником Товариства, а отже рішення Загальних зборів учасників Товариства є обов`язковим для виконання відповідачем, як учасником Товариства. 10 грудня 2018 року [PERSON] було пред`явлено вимогу про виконання протоколу Загальних зборів учасників Товариства, але дану вимогу відповідач проігнорував, чим порушив вимоги Закону. [PERSON] звернувся до Господарського суду міста Києва про зобов`язання ТОВ «Торговий дім «Добра» надати інформацію про вартість частки, що підлягає виплаті колишньому учаснику товариства, обґрунтований розрахунок та копії документів, які були використані при розрахунку вартості частки. 05.05.2020 року було постановлено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 910/6094/20. 05.08.2020 року Господарський суд м. Києва постановив рішення, яким зобов`язав ТОВ «Торговий дім «Добра» (код 41482223 вул. Шовковична, 46/48, м. Київ, 01004) надати [PERSON] як колишньому учаснику ТОВ «Торговий дім «Добра» інформацію про вартість частки, що підлягає виплаті [PERSON] , як колишньому учаснику товариства, обґрунтований розрахунок та копії документів, для розрахунку вартості частки. Стягнути з ТОВ «Торговий дім «Добра» на користь [PERSON] 2102,00 грн. судового збору. Не погодившись з рішенням Господарського суму м. Києва ними було подано апеляційну скаргу до Північного апеляційного господарського суду. 28.09.2020 року та 21.10.2020 року Північним апеляційним господарським судом було постановлено ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та надання строку для усунення недоліків. 17.11.2020 року апеляційна скарга ТОВ «Торговий дім «Добра» була прийнята до розгляду та відкрито апеляційне провадження. 27.01.2021 року Північним апеляційним господарським судом було постановлено залишити апеляційну скаргу ТОВ «Торговий дім «Добра» без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 року у справі № 910/6094/20 без змін. З метою виконання рішення Господарського суду м. Києва від 05.08.2020 року в частині надання інформації про вартість частки, що підлягає виплаті колишньому учаснику товариства, обґрунтованого розрахунку та копії документів, які були використанні при розрахунку вартості частки, ними 18.02.2021 року, було подано повторну вимогу громадянину [PERSON] про виконання рішення загальних зборів та повернення документів, що знаходяться в його незаконному володінні. Дані документи повинні бути повернуті і містять відомості без яких неможливо виконати вищевказане рішення суду. Оскільки відповідач проігнорував вимоги Закону, рішення загальних зборів та вимогу про повернення документів, що знаходяться в незаконному володіння відповідача, неодноразові спроби досудового врегулювання спору, що полягають у телефонуванні відповідачу із проханням повернути документи, майно підприємству (у тому числі печатку Товариства) та даними діями відповідач фактично примушує Товариство до порушень вимог Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» щодо зберігання документів Товариства та позбавляє права Учасників Товариства на доступ до документів, передбачених ч. 1 ст. 34 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю». 04.09.2021 року з метою добровільного виконання рішення суду по справі № 910/6094/20 від 05.08.2020 року в частині сплати судового збору ними було здійснено переказ грошових коштів [PERSON] в розмірі 2102,00 грн. Переказ було здійснено за допомогою внутрішнього переказу АТ «Укрпошта». [PERSON] не виконав вимоги рішення Загальних зборів та вимог про повернення документів чим створив перешкоди у виконанні рішення Господарського суду м. Києва від 05.08.2020 року в частині надання інформації про вартість частки, що підлягає виплаті колишньому учаснику товариства, обґрунтованого розрахунку та копії документів, які були використанні при розрахунку вартості частки. Просить суд: витребувати з незаконного володіння колишнього директора ТОВ «Торговий дім «Добра» [PERSON] документи, та матеріальні цінності ТОВ «Торговий дім «Добра» згідно Акту прийому-передачі; постановити ухвалу та зупинити дію рішення Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 року на час розгляду даної позовної заяви; стягнути з відповідача понесені судові витрати. 27.04.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області заяву ТОВ «Торговий дім «Добра» про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Господарського суду міста Києва від 05 серпня 2020 року на час розгляду позовної заяви повернуто заявнику. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11.05.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 16.06.2021 року на адресу суду від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого вважають вимоги позивача необґрунтованими, незаконними і безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. У провадженні Господарського суду міста Києва знаходилась господарська справа № 910/6094/20 за позовом [PERSON] до ТОВ «Торговий дім «Добра» про зобов`язання надати інформацію про вартість частки, що підлягає виплаті колишньому учаснику товариства, обґрунтований розрахунок та копії документів, які були використанні при розрахунку вартості частки. Рішенням суду позовні вимоги задоволені повністю. Не погоджуючись із рішенням Господарського суду міста Києва ТОВ «Торговий дім «Добра» подало апеляційну скаргу. Одним із доказів, долучених ТОВ «Торговий дім «Добра» до апеляційної скарги був Протокол Загальних зборів Учасників Товариства від 10.12.2018 року, а саме: Протокол б/н (частина перша) від 10.12.2018 року; Протокол б/н (частина друга) від 10.12.2018 року. Однак, долучені апелянтом протоколи не були оформленні у відповідності до вимог діючого законодавства, оскільки не містили підписів голови загальних зборів учасників або іншої уповноваженої особи та секретаря зборів ТОВ «Торговий дім «Добра». Одним із додатків до позовної заяви про витребування майна із чужого незаконного володіння позивач долучає протокол зборів Учасників ТОВ «Торговий дім «Добра», який є аналогічним за змістом із протоколом зборів Учасників ТОВ «Торговий дім «Добра», що був долучений Апелянтом (ТОВ «Торговий дім «Добра») до вищезгаданої апеляційної скарги, однак тепер він вже містить підписи голови зборів [PERSON] та секретаря зборів [PERSON] , а також ручкою було дописано ще одну запрошену на збори особу фахівця в галузі корпоративного права. З вищевказаного слідує, що належним чином підписаний протокол загальних зборів учасників від 10 грудня 2018 року, був відсутній у розпорядженні ТОВ «Торговий дім «Добра», як під час розгляду справи № 910/6094/20 судом у першій інстанції, так і на момент подання Апелянтом відзиву на апеляційну скаргу, а отже відбулось подальше його підписання «заднім числом», що свідчить про підробку даного документу, а відтак, даний доказ є недопустимим. Все майно, що було отримано відповідачем від ТОВ «Торговий дім «Добра», а саме печатка підприємства ТОВ «Торговий дім «Добра» та ноутбук Lenovo/IdeaPad 320-17/JKB/80xm009WRA/Onyx Black було повернуто останнім, що підтверджується Актом №10/12 приймання-передачі майна підприємства. Таким чином, позивач, стверджуючи, що відповідач не повернув Товариству «Торговий дім «Добра» майно підприємства, у тому числі печатку Товариства, умисно вводить суд в оману. Зазначила, що відповідач був звільнений з посади директора ще 12.11.2018 року, з 13.11.2018 року керівником ТОВ «Торговий дім «Добра» є [PERSON] . Отже, станом на день засідання Загальних зборів Учасників ТОВ «Торговий дім «Добра» (10 грудня 2018 року) відповідач вже не обіймав посаду директора цього Товариства, а відтак, не був підзвітний загальним зборам учасників і не зобов`язаний виконувати їх рішення. Оскільки станом на день засідання Загальних зборів Учасників Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Торговий дім «Добра» відповідач вже не являвся посадовою особою (керівником) підприємства, відтак у нього відсутній обов`язок щодо складання та подання фінансової звітності. Зазначила, що 05.08.2020 року Господарський суд міста Києва постановив рішення, яким зобов`язав ТОВ «Торговий дім «Добра» надати [PERSON] як колишньому учаснику ТОВ «Торговий дім «Добра» інформацію про вартість частки, що підлягає виплаті [PERSON] , як колишньому учаснику товариства, обґрунтований розрахунок та копії документів, для розрахунку вартості частки. Стягнути з ТОВ «Торговий дім «Добра» на користь [PERSON] 2102 грн. судового збору. Не погодившись із рішенням Господарського суду міста Києва, Апелянтом було подано апеляційну скаргу до Північного апеляційного господарського суду. 27.01.2021 року Північним апеляційним господарським судом було постановлено залишити апеляційну скаргу ТОВ «Торговий дім «Добра» без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 року у справі № 910/6094/20 без змін. Оскільки повноваження щодо зупинення дії рішення суду належить до компетенції суду касаційної інстанції, а також зважаючи на те, що позивачем не наведено обґрунтованих підстав зупинення дії рішення Господарського суду м. Києва від 05.08.2020 року, а також не надано доказів, які б підтверджували необхідність зупинення виконання такого судового рішення, а сама по собі незгода сторони із рішенням не є підставою для зупинення його виконання. Позивач зазначив, що відповідач не повернув документи та матеріальні цінності ТОВ «Торговий дім «Добра» при цьому не зазначає які саме документи та матеріальні цінності не були передані. Документом, який підтверджує фактичне отримання матеріальних цінностей є Акт приймання-передачі матеріальних цінностей, однак в матеріалах справи такий документ відсутній. Просила суд відмовити ТОВ «Торговий дім «Добра» у задоволенні його позовних вимог щодо витребування з незаконного володіння колишнього директора ТОВ «Торговий дім «Добра» [PERSON] документів та матеріальних цінностей ТОВ «Торговий дім «Добра» згідно акту приймання передачі та у зупиненні дії рішення Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 року у справі № 910/6094/20 на час розгляду даної справи. 26.07.2021 року на адресу суду від позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» в особі директора Рубан Л.В. надійшла уточнена позовна заява про витребування майна із чужого незаконного володіння. 27.07.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області заяву ТОВ «Торговий дім «Добра» про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Господарського суду міста Києва від 05 серпня 2020 року на час розгляду позовної заяви повернуто заявнику. 22.09.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області Уточнену позовну заяву ТОВ «Торговий дім «Добра» до [PERSON] про витребування із чужого незаконного володіння залишено без руху. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.09.2021 року закрито підготовче провадження у справі. 06.12.2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області Уточнену позовну заяву ТОВ «Торговий\~дім «Добра»\~до [PERSON] \~про витребування\~із чужого\~незаконного володіння\~ повернуто\~позивачу У судове засідання позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» в особі директора Рубан Л.В. не з`явилося, на адресу суду від директора Рубан Л.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У судове засідання представник відповідача [PERSON] не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника на підставі наявних у справі матеріалів. Просила суд відмовити у задоволенні позову. Як вбачається з матеріалів справи, судові засідання були призначені на 20.10.2021 року, 06.12.2021 року, 01.03.2022, 05.07.2022 року, проте ні позивач ні його представник не з`явились на жодне із перелічених судових засідань. Про дату та час були повідомлені належним чином шляхом погодження у судовому засіданні дати розгляду та направлення судових повісток. 04.07.2022 року представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану. З огляду на викладене, та визнанням судом причини неявки позивача в судове засідання неповажними, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 5 ст.\~268\~ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~статті 41 Конституції України\~кожен мас право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 387 ЦК України, власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Під незаконним володінням слід розуміти фактичне володіння річчю, яке не має правової підстави (передбаченої законом, договором чи адміністративним актом) або правова підстава якого відпала чи визнана недійсною. Аналіз вказаної норми та зміст позовних вимог за даним позовом свідчить про те, що даний позов відноситься до віндикаційних позовів (витребування майна з чужого незаконного володіння). Віндикація - витребування своєї речі неволодіючим власником від володіючого не власника. Віндикація - це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Віндикаційним позовом захищаються права власності в цілому, оскільки він пред`являється в тих випадках, коли порушені права володіння користування та розпорядження одночасно. Однак право власності за власником зберігається, тому що може бути підтвердженим правовстановлюючими документами, або іншими письмовими доказами. Позивачем за віндикаційним позовом є неволодіючий власник. Відповідачем за віндикаційним позовом виступає незаконний володілець майна, який може і не знати про неправомірність і незаконність свого володіння та утримання такого майна. Незаконним володільцем визнається така особа, яка здійснює володіння майном без належних правових підстав. Власник має право витребувати своє майно від особи, в якої таке майно фактично знаходиться та є індивідуально визначеним. Позов про витребування майна, пред`явлений до особи, у незаконному володінні якої це майно знаходилось, але на момент розгляду справи в суді у неї відсутнє, не може бути задоволений. Предметом доказування у справах за позовами про витребування майна з чужого незаконного володіння становлять обставини, які підтверджують правомірність вимог позивача про повернення йому індивідуально-визначеного майна з чужого незаконного володіння, як то факти, що підтверджують право власності на витребуване майно, вибуття його з володіння позивача, перебування його в натурі у відповідача та інше. У такій справі необхідно встановити обставини, що мають засвідчити правомірність вимог позивача про повернення йому майна з чужого незаконного володіння, а саме: підтверджують його право власності або інше речове право титульного володільця на витребуване майно; вибуття майна з володіння позивача; наявність майна в натурі у володінні відповідача; відсутність у відповідача правових підстав для володіння цим майном. Правові позиції щодо особливостей віндикації та обсягів доведення у справах за позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння неодноразово викладалися Верховним Судом, зокрема у постановах від 15.05.2018 року у справі № 923/630/17, від 29.01.2019 року у справі № 911/3312/17, від 02.04.2019 року у справі № 911/737/18, від 19.06.2019 року у справі № 914/1671/17, від 27.08.2019 року у справі № 925/366/18. Верховний Суд у своїй постанові від 21 червня 2018 року у справі № 703/5364/15- ц (провадження № 61-4812св18) вказав, що "застосовуючи положення\~статті 387 ЦК України, суди повинні виходити з того, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним і в якої майно фактично знаходиться та є індивідуально визначеним. Аналіз\~ст. 387 Цивільного кодексу України\~свідчить про те, що віндикаційний позов грунтується передусім на тому, що право власності на річ є абсолютним і слідує за річчю, зберігаючись навіть у випадку незаконного вибуття з володіння власника та в період перебування в незаконному володінні іншої особи. Тому віндикаційна вимога може бути заявлена щодо витребування лише індивідуально-визначеної речі. Таким чином, звертаючись з даним позовом, позивач має надати докази на підтвердження права власності на спірне майно, має довести індивідуальні ознаки майна, що витребовується, наявність майна у незаконному володінні відповідача, а також відсутність в останнього правових підстав для володіння цим майном. У постанові Верховного Суду від 02.09.2020 року у справі № 910/13536/19 визначено, що для застосування передбаченого\~ст. 387 ЦК України\~правового механізму відновлення порушеного права власності необхідним є встановлення наступних обставин у їх сукупності: існування в натурі індивідуально визначеного майна з ідентифікуючими ознаками на момент подачі позову та прийняття судом рішення про його витребування; наявність підтвердженого права власності або права законного володіння у позивача на відповідне майно; відсутність у власника чи титульного володільця можливості здійснювати фактичне володіння цим майном через те, що відповідач на момент подачі позову та прийняття рішення у справі фактично тримає його у себе; відсутність договірних відносин між позивачем і відповідачем, оскільки в протилежному випадку застосовуються зобов`язально-правові способи захисту права власності. За даним позовом, позивач просить витребувати з чужого незаконного володіння відповідача документи та матеріальні цінності Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» згідно Акта прийома-передачі. Судом встановлено, що 10.12.2018 року відбулися Загальні збори Учасників Товариства на якому були присутні громадянка України [PERSON] , якій належить 31% Статутного капіталу Товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства, громадянин України [PERSON] , якому належить 23% Статутного капіталу товариства. За результатами Загальних зборів Учасників Товариства було прийнято наступні рішення: зобов`язати колишнього керівника ТОВ «Торговий дім «Добра» [PERSON] надати фінансовий звіт за період його керівництва та надати інформацію про афілійованих осіб усіма засновниками ТОВ «Торговий дім «Добра»; зобов`язати [PERSON] передати документи, печатку та матеріальні цінності ТОВ «Торговий дім «Добра» згідно акту прийому-передачі [PERSON] ; задовольнити заяви про вихід зі складу учасників Товариства та вивести зі складу учасників Товариства [PERSON] та [PERSON] . Позивач стверджує, що 10 грудня 2018 року [PERSON] було пред`явлено вимогу про виконання протоколу Загальних зборів учасників Товариства, але дану вимогу відповідач проігнорував. Дане твердження позивача спростовується доданими до відзиву на позовну заяву документами, а саме: Актом приймання-передачі №10/12 від 10.12.2018 року, згідно до якого [PERSON] майно (печатку підприємства ТОВ «Торговий дім «Добра» та ноутбук Lenovo/IdeaPad 320-17/JKB/80xm009WRA/Onyx Black) здав, а [PERSON] прийняла. Суд зауважує,\~що матеріали\~справи не\~містять будь\~яких доказів\~про те,\~які саме\~документи чи\~матеріальні цінності Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Добра» знаходяться у незаконному володінні відповідача. За приписами\~ст. 184 ЦК України\~речі можуть бути з родовими ознаками та з індивідуальними. Зазначеною нормою визначено, що річ є визначеною індивідуальними ознаками, якщо вона наділена тільки їй властивими ознаками, що вирізняють її з-поміж інших однорідних речей, індивідуалізуючи її. Речі, визначені індивідуальними ознаками, є незамінними. Річ є визначеною родовими ознаками, якщо вона має ознаки, властиві усім речам того ж роду, та вимірюється числом, вагою, мірою. Річ, що має лише родові ознаки, є замінною. Як вказувалось вище об`єктом віндикаційного позову може бути індивідуально визначене майно, яке існує в натурі на момент подання позову. Разом із тим матеріали справи не містять чітких та переконливих доказів того, що відповідач користується тими самими документами та матеріальними цінностями, які перебували у власності позивача. Зазначення позивачем загальним терміном «документи» та «матеріальні цінності» не дає суду можливості їх ототожнювати та зобов`язувати відповідача передати позивачу майно, яким він користується, виходячи лише з припущення того, що вказане майно схоже на майно, яке належить позивачу. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Жодний доказ, наданих позивачем, не підтверджує наявність обставин, що обґрунтовують позовні вимоги позивача щодо підтвердження наявності майна у незаконному володінні відповідача. Згідно\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6 цієї ж статті, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 79 ЦПК України\~визначено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. В даній справі відсутні ідентифікуючі ознаки майна, яке перебуває у відповідача та яке позивач просить витребувати, а також докази що таке майно, що перебуває у відповідача належить позивачу. За таких обставин, враховуючи, що позивачем не надано будь-яких доказів перебування його майна саме у відповідача, можливість встановлення і витребування такого майна із чужого незаконного володіння виключається. Відповідно\~ст. 141 ЦПК України\~судові виграти, пов`язані з розглядом справи, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову, покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed