Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-21 00:00:00

Керівник Бориспільської окружної прокуратури Іващенко К. звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Державного агентства рибного господарства України, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь Циблівської сільської ради Бориспільського району Київської області 12342 гривень майнової шкоди, завданої незаконним виловом риби, а також просить стягнути з [PERSON] на користь Київської обласної прокуратури 2481 гривень судового збору. Свої вимоги обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] 04.05.2021 близько 15:00, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття добувним промислом водних біоресурсів у весняно-літній період їх природного відтворення (нересту) під час заборони на їх лов (добування), що був встановлений з 01.04.2021 по 09.06.2021, прибув до берега р.Дніпро в межах Канівського водосховища, поблизу с.Хоцьки Бориспільського району Київської області поблизу урочища «Піщанка». Використовуючи гумовий човен зеленого кольору з написом «BARK», та заборонені знаряддя лову: дві мисинові риболовні сітки з вічком 60 мм, висотою 1,2 м та довжиною 70 м кожна, на яких відсутні будь-які маркувальні бирки, виловив живі водні біоресурси (рибу), а саме: карась 26 шт., плітка 6 шт., лящ 67 шт., загальною вагою 79 кг, які були вилучені працівниками поліції. Своїми діями [PERSON] заподіяв рибному господарству України збитки у розмірі 12342 грн 00 коп. ВирокомПереяслав-Хмельницького\~міськрайонного суду\~Київської області\~від 17.08.2021\~ [PERSON] було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, проте у вказаному кримінальному провадженні цивільний позов до відповідача не заявлявся, питання про стягнення з [PERSON] шкоди не вирішувалось. Вважає, що в зв`язку з тим, що вина відповідача є доведеною, із [PERSON] слід стягнути завдану незаконним виловом риби шкоду в сумі 12342 грн. Ухвалою суду від 14 червня 2022 року справу прийнято до провадження та вирішено проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у ній матеріалами; запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення йому даної ухвали подати відзив на позовну заяву, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Одночасно сторонам було роз`яснено, що відповідно до ч. 5 ст.\~279\~Цивільного\~процесуального\~кодексу України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, а також зазначено строки подання такого клопотання. Відповідач на адресу суду 14.07.2022 направив відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом другої групи, та відповідно звільнений від сплати судового збору на підставі ст.5 п.9, 10 ЗУ «Про судовий збір». На підтвердження даних обставин надав копії відповідних посвідчень. В решті позовних вимог не заперечив проти їх задоволення. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. За приписами ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13\~ЦПК\~України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79\~ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи виникає спір. Доказування у цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до абзаців першого-третього частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (надалі Закон) наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Згідно з ч.3\~ст.23 Закону України «Про прокуратуру», підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень. Як вбачається з матеріалів справи, 10.11.2021 за № 51/1-4591 вих. №21 на адресу Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області та за № 51/1-4574 вих. №21 на адресу Циблівської сільської ради, а також 15.12.2021 № 51/1-5426 вих.№ 21 на адресу Державного агентства рибного господарства України скеровано листи, яким ініційовано питання щодо вжиття заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення [PERSON] законодавства про охорону навколишнього природного середовища. На вказані листи, Переяславським відділом Бориспільської окружної прокуратури було отримано відповіді, згідно яких жоден із суб`єктів владних повноважень, а також орган місцевого самоврядування заходів процесуального характеру, пов`язаних із зверненням до суду із позовною заявою про стягнення із [PERSON] завданої навколишньому середовищу шкоди, не звертався. Пунктом 1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30.09.2015, передбачено, що Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно з Положенням про Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області, затвердженим наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15.07.2016, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Відповідно до\~\~ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Отже, оскільки Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області як територіальний орган центрального органу виконавчої влади, а також Державне агентство рибного господарства України як центральний орган виконавчої влади, що уповноважені самостійно звертатись до суду з позовами про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, за захистом порушених відповідачем державних інтересів та з метою відшкодування державі спричинених відповідачем збитків до суду не звертались і не мали наміру звертатись, з метою захисту та в інтересах держави до суду звернувся прокурор, вказавши у позові в чому полягає порушення інтересів держави, обґрунтувавши необхідність їх захисту, а також зазначавши орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно з\~\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ»\~громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Як слідує з ст. 3 даного Закону об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до статей\~\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею\~\~20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК) майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вироком Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 17.08.2021 встановлено, що відповідач [PERSON] 04.05.2021 близько 15:00, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття добувним промислом водних біоресурсів у весняно-літній період їх природного відтворення (нересту) під час заборони на їх лов (добування), що був встановлений з 01.04.2021 по 09.06.2021, прибув до берега р.Дніпро в межах Канівського водосховища, поблизу с.Хоцьки Бориспільського району Київської області поблизу урочища «Піщанка». Використовуючи гумовий човен зеленого кольору з написом «BARK» та заборонені знаряддя лову: дві мисинові риболовні сітки з вічком 60 мм, висотою 1,2 м та довжиною 70 м кожна, на яких відсутні будь-які маркувальні бирки, виловив живі водні біоресурси (рибу), а саме: карась 26 шт., плітка 6 шт., лящ 67 шт., загальною вагою 79 кг, які були вилучені працівниками поліції в ході проведення огляду місця події. Своїми діями [PERSON] заподіяв рибному господарству України збитки у розмірі 12342 грн 00 коп. Цим же вироком суду [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального проступку за ч.1 ст.249 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. Питання відшкодування завданої шкоди засудженим - відповідачем по справі [PERSON] судом не вирішено. Вирок набрав законної сили 15.09.2021. Також до позову додано копію розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №000260 від 04.05.2021, згідно з яким шкода, заподіяна [PERSON] незаконним виловом карася в кількості 76 шт., плітки в кількості 6 шт., ляща в кількості 67 шт. становить 12342 гривні. Стаття 82 частина 6 ЦПК України\~зазначає, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Станом на день звернення до суду відповідачем в добровільному порядку завдані збитки не відшкодовано. Відповідно до\~ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Згідно з ч. 1\~ст. 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Відповідно до ч. 3\~ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси) є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Циблівської сільської об`єднаної територіальної громади). Одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Стягнення шкоди, завданої грубим порушенням правил рибальства на користь територіальної громади, де знаходиться відповідний об`єкт водного фонду та на територію якого поширюються повноваження відповідного рибоохоронного патруля, не суперечить вимогам чинного законодавства. Аналогічного висновку дійшов у постанові від 10.01.2019 у справі № 541/307/17 Верховний Суд. Таким чином, природні ресурси, які незаконно добуті [PERSON] з Канівського водосховища поблизу с.Хоцьки Бориспільського району Київської\~області є майном територіальної громади Циблівської сільської ради Бориспільського району Київської області, на користь якої підлягає відшкодуванню майнова шкода, завдана відповідачем внаслідок незаконного вилову риби. Відповідачем визнано\~позов в\~частині стягнення\~з нього\~завданих збитків. Згідно з розрахунком шкоди, проведеним Управлінням державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області у відповідності до вимог\~Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»\~розмір завданої шкоди становить в розмірі 12342 грн. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд відзначає, що оскільки відповідач [PERSON] є інвалідом ІІ групи (копія посвідчення серії [NUMBER] від 26.01.1999) та учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС у 1986 році (копія посвідчення серії [NUMBER] від 24.05.2019) та звільнений від сплати судового збору згідно п.п.9, 10 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», сплачений судовий збір позивачу слід компенсувати за рахунок держави згідно п.п.1-1 пункту 16 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженому постановою КМУ від\~03 серпня 2011 р. N 845. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved