Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-10 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] в особі представника [PERSON] звернулися до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних дорожньо-транспортною пригодою. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 04.08.2021 р. по вул. Фортечній в м. Запоріжжі о 14 год. 50 хв. сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля Kia magentis, д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та автомобілем Toyota Corolla, д.н.з. [NUMBER] під керуванням [PERSON] . В момент ДТП автомобілем Toyota Corolla керувала [PERSON] , яка є донькою власниці автомобіля [PERSON] . Відповідачем сплачено суму франшизи зазначеної у полісі страхування. Також, СК «Альфа-гарант» було виплачено позивачу суму збитків у розмірі 10\~000 грн. Шкоду, завдану позивачу в частині втрати товарної вартості в сумі 13\~743,59 грн. страховою компанією не відшкодовується. Внаслідок протиправних дій відповідача є підстави для стягнення з винної у ДТП особи [PERSON] втрати товарної вартості транспортного засобу у розмірі 13\~743, 59 грн. На адресу [PERSON] було скеровано вимогу-претензію про добровільну виплату, яка була залишена без відповіді. Крім того, протиправними діями відповідача по справі, позивачам було завдано моральної шкоди. Посилаючись на зазначені обставини, просили суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] заподіяну шкоду у розмірі 13\~743,59 грн.; витрати на проведення дослідження по визначенню матеріального збитку Тойота Королла АР 9700 ЕК у розмірі 2900,00 грн.; витрати на правову допомогу у вигляді складання претензії в розмірі 800,00 грн.; суму завданої моральної шкоди в розмірі 1500,00 грн. та судовий збір. Ухвалою Жовтневого районного суду від 11.02.2022 року відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача\~в судове\~засідання не\~з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без їх участі, на позовних вимогах наполягають в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують. Відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду, у судове засідання не з`явився, поважну причину неявки суду не повідомив, відзив не надав, у зв`язку з чим, на підставі ч.3 ст. 223 ЦПК України справу розглянуто у його відсутність, на підставі доказів наявних в матеріалах справи. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню у зв`язку з наступним. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~81,\~83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що 04.08.2021 р. о 14 год. 50 хв. по вул. Фортечній в м. Запоріжжі сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля Kia Magentis, д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та автомобілем Toyota Corolla, д.н.з. [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Сторонами складено\~повідомлення про\~дорожньо-транспортну\~пригоду (європротокол),\~яким зафіксовано\~факт ДТП\~та вину\~відповідача. Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу Kia Magentis, д.н.з. [NUMBER] на момент ДТП була застрахована в ТДВ СК «Альфа Гарант». Згідно з висновком експертного транспортно-товарознавчого дослідження по визначенню вартості збитку, завданого власнику КТЗ № 57 від 04.09.2021 р., складеного судовим експертом Шаховим О.В., вартість відновлюваного ремонту, завдано власникові автомобіля Toyota Corolla, реєстраційний номер [NUMBER] у результаті пошкодження останнього в ДТП 04.08.2021 р., з ПДВ складає 26\~230,81 грн., без ПДВ складає 24\~646,86 грн.; вартість втрати товарної вартості, завдано власникові автомобіля Toyota Corolla, реєстраційний номер [NUMBER] у результаті пошкодження останнього в ДТП 04.08.2021 р., без ПДВ складає: 13\~743,59 грн. Зі змісту позовних вимог слідує, що шкода, яку просять стягнути з відповідача на користь позивачів є сумою втрати товарної вартості автомобіля, який належав [PERSON] на час дорожньо - транспортної пригоди. Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 89 ЦПК України встановлено,\~що суд\~оцінює докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженні наявних\~у справі\~доказів.\~Жодні докази\~не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у\~справі доказам\~в цілому,\~так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як на підставу задоволення своїх вимог, позивачі посилаються на те, що внаслідок пошкодження належного [PERSON] автомобіля в результаті ДТП, яка сталася 04.08.2021 року втрата товарної вартості транспортного засобу у розмірі 13 743 грн. 59 коп. повинна бути відшкодована винною особою, тобто в даному випадку відповідачем. Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або\~юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частинами першою, другою статті 1187 ЦК України визначено, що джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої статті 1188 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 988 ЦК України страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. Згідно зі статтею 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Пунктом 32.7 частини першої статті 32\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» встановлено, що шкоду, пов`язану з втратою товарного вигляду транспортного засобу, страховик не відшкодовує. Із наведеного слідує, що сума втрати товарної вартості підлягає відшкодуванню саме відповідачем [PERSON] . Згідно з пунктом 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства\~юстиції України,\~Фонду державного\~майна України\~від 24\~листопада 2003\~року №\~142/5/2092 (далі - Методика), вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу (далі - КТЗ), з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до пункту 8.3 Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. За змістом наведених положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків). Пунктом 1.6 Методики визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ. Пунктом 8.6 Методики передбачено два випадки, коли в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті. Показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу. Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду. Враховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, зумовлене передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів і агрегатів, з`єднань і захисних властивостей покриттів у зв`язку з ДТП і подальшим ремонтом. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є наслідком проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до реальних збитків. Відповідно до підпункту 8.6.1 пункту 8.6 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ. Відновлювальний ремонт (або ремонт) - це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) - деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики). Тобто величина втрати товарної вартості нараховується в разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюються як методами відновлення, так і методами заміни пошкоджених: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації усіх типів КТЗ. Підпунктом 8.6.2 Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема в разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо) (підпункт «е»). Таким чином, нарахування втрати товарної вартості передбачено, коли провадиться ремонт окремих деталей, вузлів і агрегатів, а також у разі заміни деталей, якщо це впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості транспортного засобу. Втрата товарної вартості не нараховується у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів, що не потребують фарбування, за умови, що це не впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості автомобіля (заміна двигуна на новий, заміна фар, ліхтарів, скла, шин тощо). Якщо ж у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів буде потрібне фарбування, то за умови, що це впливає на зовнішній вигляд транспортного засобу, втрата товарної вартості нараховується. Аналіз пункту 32.7 частини першої статті 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», статті 22, абзацу третього пункту 3 частини першої статті 988, статей 1166, 1187, 1194 ЦК України, пунктів 1.6, 8.6, 8.6.1, 8.6.2 Методики дає можливість дійти висновків, що власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування у повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювача шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, у тому числі й у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована особою, яка завдала шкоду, в загальному порядку. Таких же висновків дійшов і Верховний Суд у справах № 420/998/18, №562/2018/16-ц, № 757/29950/14-ц. Судом встановлено, що внаслідок ДТП, яке сталося 04.08.2021 року, було завдано механічних пошкоджень автомобілю Toyota Corolla, д.н.з. [NUMBER] , належного [PERSON] , що вплинуло на зовнішній вигляд транспортного засобу та має наслідком втрату товарної вартості цього автомобіля у розмірі 13\~743,59 грн. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог [PERSON] щодо стягнення з відповідача 13\~743, 59 грн. матеріальної шкоди (втрати товарної вартості). Що стосується позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з такого. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Позивач [PERSON] посилається на те, що вона зазнала емоційних переживань, у зв`язку з ДТП, моральна шкода полягає у порушенні сну, емоційній напрузі, дратівливості, психологічному дискомфорті, почутті образи. При вирішенні вимоги про відшкодування моральної шкоди, доказами можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються показами свідків, висновками експертів, письмовими доказами (медичною довідкою, висновками). Суд вважає, що позивачем [PERSON] не надано суду жодного письмово чи іншого доказу на підтвердження своєї вимоги в частині завдання моральної шкоди, а тому у задоволенні позову в цій частині слід відмовити, за недоведеністю. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 1, п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За правилами ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем [PERSON] понесено витрати на проведення дослідження по визначенню матеріального збитку Toyota Corolla АР 9700 ЕК у розмірі 2900,00 грн., а також сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] понесені нею та документально підтверджені судові витрати. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: partial