Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-27 00:00:00

У грудні 2021 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області звернулося до суду із позовом, в якому просить: -стягнути із [PERSON] майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі - 408,00 грн., яку необхідно сплатити на користь Зазимської територіальної громади Київської області) за реквізитами: отримувач - ГУК у Київ.обл/Зазимська сіл/24062100 код отримувача - 37955989, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) - UА218999980333129331000010768, код класифікації доходів бюджету - 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. -стягнути з гр. [PERSON] на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області (ІВАN: UА878201720343150004000095064 в ДКСУ м. Києва, ЄДРПОУ 40419475) судові витрати в розмірі 2270,00 грн. В обґрунтування позову зазначалось про те, що протоколом про адміністративне правопорушення № 013497 від 15.04.2021 року встановлено, що 15 квітня 2021 року о 12 годині 30 хвилин громадянин [PERSON] в Київській області, Броварський район, в с. Пухівка, база ?Колиба? на річці Десна проводив вилов риби на заборонене знаряддя лову ?Екран? - 1 шт. (L 1,10 м; Q 10 мм). При цьому виловив рибу: верховодку 24 шт., загальною вагою 0,72 кг, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 408 грн. Своїми діями гр. [PERSON] порушив ст. 63 Закону України ?Про тваринний світ?, п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства?. Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України ?Про тваринний світ?, тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). Постановою по справі про адміністративне правопорушення 17.05.2021 № 361/3954/21 гр. [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. Відповідно до п. 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Таким чином, вина [PERSON] , є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Пунктом 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 ?Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів?. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, гр. [PERSON] нанесено збитків рибному господарству України на суму 408,00 грн. 03 червня 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судовий розгляд на 28 липня 2022 року. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду надав заяву про розгляд справи у відсутності представника позивача, проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення у справі не заперечує. Відповідач в судовому засіданні позов визнав, проти його задоволення не заперечував. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Суд? вислухавши відповідача, дослідивши письмові докази у справі, встановив обставини у справі та виниклі їм правовідносини, дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Судом встановлено, що 15 квітня 2021 року о 12 годині 30 хвилин громадянин [PERSON] в Київській області, Броварський район, в с. Пухівка, база ?Колиба? на річці Десна проводив вилов риби на заборонене знаряддя лову ?Екран? - 1 шт. (L 1,10 м; Q 10 мм). При цьому виловив рибу: верховодку 24 шт., загальною вагою 0,72 кг, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 408 грн. (а.с. 9). Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України ?Про тваринний світ?, тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). Відносно [PERSON] було складено протоколом про адміністративне правопорушення № 013497 від 15.04.2021 року (а.с. 10). Постановою по справі про адміністративне правопорушення 17.05.2021 № 361/3954/21 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. (а.с. 8). Відповідно до п. 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Таким чином, вина [PERSON] , є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Пунктом 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 ?Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів?. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, [PERSON] нанесено збитків рибному господарству України на суму 408,00 грн. Відповідно до статті 11 Закону України ?Про тваринний світ?, державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (далі - Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання га відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентсва, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. В ст. 10 Закону України ?Про тваринний світ? зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок попущення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 3 Закону України ?Про тваринний світ?, об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. Відповідно до ст. 68 Закону України ?Про охорону навколишнього природного середовища?, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст. 69 Закону України ?Про охорону навколишнього природного середовища?, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, піддягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України ?Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів?, шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.ч.1,5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч.1,2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). За таких обставин, з урахуванням визнання відповідачем позову, суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та стягненню із відповідача на користь позивача завданої майнової шкоди в розмірі 408,00 грн. Крім того,

Outcome: approved