Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-25 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом посилаючись на те, що [INFO] помер [PERSON] , який є двоюрідним братом [PERSON] . 14.12.2018 року [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини, та 28.12.2018 року приватний нотаріус КМНО Каплун Ю.В. відкрив спадкову справу № 14/2018. До складу спадщини [PERSON] входять безготівкові грошові кошти та квартира [ADDRESS] . Дана квартира належала померлому на праві власності згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 11.04.1997 року - в розмірі 1/2 частини, та свідоцтва про право на спадщину за законом № 1н-2689 від 14.09.2000 року- в розмірі 1/2 частини. [PERSON] , як єдиний спадкоємець, прийняла спадщину [PERSON] на грошові кошти в розмірі 341 274,67 грн. та 1/2 частину вказаної квартири. Свідоцтво про право на спадщину видано на 1/2 частину квартири згідно свідоцтва про право на спадщину від 14.09.2000 року. Оригінал свідоцтва про право власності на житло від 11.04.1997 року втрачено, у зв`язку з чим приватний нотаріус позбавлений можливості видати свідоцтво про право на спадщина на іншу частину квартири. В видачі дубліката правовстановлюючого документу [PERSON] було відмовлено. Дана обставина стала підставою для звернення [PERSON] до суду. Однак, [INFO] [PERSON] померла, і єдиним спадкоємцем за законом є вона ( [PERSON] ), як донька померлої. До суду [PERSON] не з`явилась, представник подав заяву про розгляд справи без його присутності. До суду представник відповідача не з`явився, подав відзив, в якому просив прийняти рішення згідно чинного законодавства на підставі поданих стороною доказів, та слухати справу за його відсутності. До суду третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплун Ю.В. не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява про розгляд справи без його присутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Позовна заява [PERSON] зареєстрована в Дніпровському районному суді м. Києва 31.03.2020 року. 31.03.2020 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2020 року відкрито провадження у порядку загального позовного провадження. 16.07.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Ухвалою суду від 23.07.2020 року за клопотанням представника позивача витребувано докази. 13.08.2020 року та 27.08.2020 року надійшли документи на вимогу суду. Ухвалою суду від 30.09.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 10.11.2020 року провадження у справі зупинено у зв`язку зі смертю позивача [PERSON] 28.05.2021 року відновлено провадження у справі та допущено заміну померлого позивача [PERSON] на її правонаступника - [PERSON] та [PERSON] . 15.09.2021 року прийнято заяву про уточнення позовних вимог. 27.10.2021 року за клопотанням представника позивачів витребувано докази. 29.11.2021 року надійшли документи на вимогу суду. 08.12.2021 року залучено до участі у справі в якості правонаступника померлого позивача [PERSON] - [PERSON] . 16.05.2022 року зареєстровано позовну заяву в повій редакції. Ухвалою суду від 26.07.2022 року провадження в частині вимог [PERSON] та [PERSON] закрито. В суді встановлено, що [PERSON] та [PERSON] являється двоюрідним братом та сестрою. [INFO] [PERSON] помер. Після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини 28.12.2018 року звернулась [PERSON] . 28.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплуном Юрієм Вікторовичем відкрито спадкову справу № 14/2018 щодо майна померлого [PERSON] . Встановлено, що 23.09.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва розглянуто справу № 755/11481/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] , яким визнано заповіт [PERSON] від 29.08.2018 року щодо заповідання квартири [ADDRESS] , на користь [PERSON] , недійсним. Постановою Київського апеляційного суду від 23.12.2019 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 03.06.2020 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва та постанову Київського апеляційного суду залишено без змін. З матеріалів спадкової справи № 14/2018 установлено, що 30.02.2020 року приватний нотаріус КМНО Каплуном Ю.В. видано Свідоцтво про право на спадщину за законом щодо майна померлого [PERSON] на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Право власності [PERSON] було підтверджено Свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Партолою М.Д. 14.09.2000 року за реєстровим № 1н-2689. 30.02.2020 року та 30.03.2020 року приватний нотаріус КМНО Каплуном Ю.В. видано Свідоцтво про право на спадщину за законом щодо майна померлого [PERSON] на грошові кошти. Згідно постанови приватного нотаріуса КМНО Каплуна Ю.В. від 30.03.2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , у зв`язку із відсутністю оригіналу правовстановлюючого документа. З наданих документів убачається, що квартира [ADDRESS] , належала [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 11.04.1997 року, виданого Дніпровською районною державної адміністрації м. Києва. [INFO] [PERSON] померла, та 14.09.2000 року державний нотаріус Десятої київської державної нотаріальної контори Партола М.Д. видав [PERSON] Свідоцтво про право на спадщину за законом за реєстровим № 1н-2689 на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Право власності зареєстровано в БТІ у реєстрову книгу № д. 1119-123 19.10.2000 року. Згідно Інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» право власності на квартиру [ADDRESS] , зареєстрована за [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 11.04.1997 року (1/2 частина) частина та Свідоцтва про право на спадщину від 14.09.2000 року (1/2 частина). Рішенням Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації Орган приватизації житла № 20-10/Д від 03.03.2019 року [PERSON] було відмовлено в оформленні та видачі дубліката Свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла. 03.11.2020 року до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Никифорової Марини Аркадіївни із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернули онуки померлої - [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємці за заповітом, та донька померлої - [PERSON] , як спадкоємець за законом. 03.11.2020 року відкрито спадкову справу № 14/2020. Як спадкоємці після смерті [PERSON] - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтва про право на спадщину. Однак, питання щодо 1/2 частини квартири [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 11.04.1997 року, не вирішено. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Стаття 1218 ЦК України визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Згідно статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З копії спадкової справи встановлено, що [PERSON] , спадкоємцем якого є [PERSON] , вчасно звернулась із заявою про прийняття спадщини за законом, однак не отримала свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 11.04.1997 року, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру. З урахуванням норм діючого законодавства, за [PERSON] слід визнати право власності 1/2 частину квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved