Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-19 00:00:00

17 червня 2022 року позивач звернулась до суду із вищевказаним позовом до Приватного акціонерного товариства Суха Балка (далі ПрАТ Суха Балка). Мотивуючи позовні вимоги тим, що вона була дружиною [PERSON] , який [INFO] під час виконання своїх трудових обов`язків, внаслідок нещасного випадку помер. У липні 2006 року позивач уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з [PERSON] та [PERSON] . Її чоловік [PERSON] працював у ВАТ Суха Балка на посаді заступника начальника дільниці. Згідно Акту про нещасний випадок, причинами нещасного випадку вказано: незадовільний технічний стан будівель; виконання робіт при доставці матеріалів з вертикальної виробки без застосуваннч СИЗ від падіння з висоти; порушення трудової та виробничої дисципліни, яке виразилось у невиконанні посадових обов`язків працівниками дільниці № 2 та шахти. Внаслідок смерті чоловіка, позивачу завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних, психічних стражданнях, нервовому потрясінні, на час смерті чоловіка вона залишилась без підтримки та у скрутному матеріальному становищі, оскільки була вагітна та чекала на народження сина, який народився після смерті свого батька [PERSON] . Позивач втратила близьку людину, що призвело до почуття розпачу, психологічного дискомфорту, було порушено її нормальний спосіб життя, виникла необхідність докладати зусилля для організації життя та побуту. Внаслідок нещасного випадку, смертю чоловіка позивачці завдано моральну шкоду, яку просить стягнути з відповідача у розмірі 350 000 гривень. Ухвалою суду від 20 червня 2022 року судом відкрито провадження у справі та призначене розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Представник відповідача - адвокат Заклецький В.В. скористався правом надання відзиву в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог відмовити. В обгрунтування вказано, при укладенні трудового договору з ПрАТ Суха Балка [PERSON] було ознайомлено з умовами праці, наявності на робочому місці небезпечних та шкідливих виробничих факторів та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права, пільги, компенсації за роботу в таких умовах, при цьому [PERSON] свідомо приймав наявні умови праці і усвідомлював можливість нанесення шкоди його здоров`ю. [PERSON] працював на підприємстві відповідача майже 4 роки. ПрАТ Суха Балка надавало [PERSON] встановлені чинним законодавством і колективними договорами пільги і компенсації, зокрема, оплату праці у підвищеному розмірі, додаткові відпустки, профілактичне харчування, перераховувало до Пенсійного фонду кошти для забезпечення виплати пенсії за віком на пільгових умовах за Списком № 1 тощо. З Акту про нещасний випадок вбачається, що причинами нещасного випадку є незадовільний технічний стан будівель; виконання робіт при доставці матеріалів з вертикальної виробки без застосуваннч СИЗ від падіння з висоти; порушення трудової та виробничої дисципліни, яке виразилось у невиконанні посадових обов`язків працівниками дільниці № 2 та шахти, а особами, які допустили порушення законодавства про охорону праці вказаний в тому числі і сам [PERSON] . У зв`язку із навденим вважають, що шкоди позивачу спричинено внаслідок непереборної сили, а не з вини відповідача. Посилання позивача на душевні страждання та переживання не підтверджуються жодними належними доказами, зокрема висновками експерта в галузі психології. Моральна шкода заявлена позивачем у розмірі 350 000 гривень не доведена, є необґрунтованою, завищеною, такою, що не відповідає принципам розумності та справедливості. Суд, відповідно до ч.5 ст.279\~ЦПК України, вважає можливим ухвалити рішення у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч.2\~ст.247 ЦПК України фіксування\~судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, вважає, що заявлений позов підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач\~ [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] , після шлюбу - [PERSON] ) перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 11 липня 1998 року, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , видане 11 липня 1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Тернівської районної ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 247 (а.с.8). Згідно Акту № 11 про нещасний випадок, що стався 28 травня 2001 року з [PERSON] вбачається обставини за яких стався нещасний випадок: згідно з письмовим нарядом начальника дільниці № 2 [PERSON] , видано через в.о.гірного майстра [PERSON] 28.05.2001 року на другу зміну прохідник [PERSON] повинен був виконувати очистку ґрунту орту бурового та вентиляційного 148+10 м осі блоку 146-152 поклади "Головна" 1030 м від гірничої маси, для встановлення кріплення, а інші робітники - прохідну та кріпленнягірничих виробок в блоці 138-142 поклади "Головна". [PERSON] , на початку зміни, прийшовши в орт вентиляційний 148+10 м осі гір. 1030 м, побачив збійку з вентиляційним повстаючим № 1, яка утворилася від попереднього вибуху та опустившись на гір. 1050 м, по телефону повідомив у нарядну про це заступнику начальника дільниці [PERSON] . [PERSON] відповів [PERSON] , що спуститься в шахту та на місці прийме рішення. [PERSON] прибув на гор. 1030 м блоку 146-152 поклади "Головна", де знаходився [PERSON] , і оглянувши орт буровий та орт вентиляційний 148+10м. осі (з пояснювальної [PERSON] ), вирішив виконати крiплення сполучення орта бурового зі штреком скреперування - 152 гір. 1030 м., встановивши підвісне кріплення, використовуючи для цього металеві штирі в кільцями та розпил. [PERSON] відбурив два шпура установки металевих штирів з кільцями в буровому орту. [PERSON] піднявся на гору 1020 м до господарського востающему № 3\~146 осі для спуску розпилу, а [PERSON] залишився на гір 1030 м біля господарського востающего. [PERSON] скинув перше розпил, який [PERSON] віднес до бурового орта. Об 11 годині 10 хвилин, підійшовши до господарського постаючого № 3 [PERSON] почув команду [PERSON] , що кидаємо другий розпив. [PERSON] знаходячись на відстані 3 м від повстаючого, вiдповiв йому, що готовий прийняти розпил, пiсля чого від побачив, що на грунт ніші впав розпил, а за ним [PERSON] [PERSON] покликав на допомогу прохідників [PERSON] , [PERSON] та електрослюсаря [PERSON] , які піднявшись на гір. 1030 м, уклали [PERSON] на дерев`яний настил і надали першу допомогу. [PERSON] повідомив оператора УВТ гор. 1020 м про те, що сталося, разом з [PERSON] піднявся на гір. 1020 м, зустрівши медсестру [PERSON] , яка прибула на гір. 1030 м., надала [PERSON] першу медичну допомогу. Бійці ВГСО, які прибули, підняли [PERSON] на гор. 1020 м, доставили його до стволу на поверхню. Бригада лікарів швидкої допомоги доставили [PERSON] в другу міську лікарню. [INFO] о 12 годині 35 хвилин [PERSON] помер у лікарні. Комiсiя, оглянувши місце нещасного випадку, допитавши свідків, вивчивши проектно-технічну документацію та висновок судово-медичної експертизи, дійшла висновку: - на господарському повстаючому № 3 відсутнім зруб висотою 1 м вище рівня гір. 1020 м, ляда, засоби захисту від падіння з висоти; у полці перекриття господарського повстаючого № 3 на рівні горизонту 1020 м є отвір 1,4 на 1,0 м., через який [PERSON] спускаючи розпил, упав на грунт нiшi гор. 1030 м, пролетівши 10 м, при цьому отримав травму голови та ніг. Пунтком 7 Акту вказано причини нещасного випадку, а саме незадовільний технічний стан будівлі; виконання робіт при доставці матеріалів з вертикальної виробки без застосуваннч СИЗ від падіння з висоти; порушення трудової та виробничої дисципліни, яке виразилось у невиконанні посадових обов`язків працівниками дільниці № 2 та шахти. Пунтком 10 Акту вказано про осіб, які допустили порушення законодавства про охорону праці: 1. начальник дільниці № 2 Трегуб І.М. - ** 15,103 Єдиних правил безпеки при розробці рудних, нерудних і розсипних родовищ підземним способом» (СПБ при розробці..); п.п.2.3, 3.8, 3.13, 3.18 Посадової інструкції начальника участка шахти; п.4.16 Правил внутрішнього трудового розпорядку. 2. зам.головного інженера шахти [PERSON] п.п.2.7, 3.13 Посадової інструкції зам.головного інженера шахти; п.4.16 Правил внутрішнього трудового розпорядку. 3. головний інженер шахти [PERSON] - п.п.3.36, 3.51 Посадової інструкції головного інженера шахти; п.4.16 Правил внутрішнього трудового розпорядку. 4. Начальник шахти [PERSON] п.п.3.13, 3.17 Посадової інструкції начальника дільниці шахти; п.4.16 Правил внутрішнього трудового розпорядку. 5. зам. Начальника дільниці № 2 Новіков О.С. - **16,103 Єпб розробці…; п.п.2.3, 3.8, 3.13, 3.18 Посадової інструкції начальника (зам.) дільниці шахти; п.4.5 Проекту організації робіт та проходку, спуск та підйом матеріалів на господарському повстанні № 3 з гір. 1030 м на гір. 1020 м. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 02 червня 2001 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Тернівського районного управління юстиції міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 655 (а.с.11). [PERSON] народився [INFO] , матір`ю вказано [PERSON] , батьком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серїі [NUMBER] , видане 31 січня 2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Саксаганського районного управління юстиції міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 104 (а.с.9). [PERSON] 14 липня 2006 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , після реєстрації шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , видане 14 липня 2006 року Хортицьким відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 338 (а.с.10). Статтею 3\~Конституції України передбачається, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Частина 4 статті 43, частина 1 статті 46\~Конституції України передбачають, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Згідно\~ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно з частиною першою статті 58\~Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками Конституційного Суду України закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом (рішення від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012). Згідно\~ст.5\~ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Визнання закону таким, що втратив чинність, припиняє його дію в повному обсязі. Вирішуючи спір, що склався між сторонами справи та визначаючи законодавчі норми, що підлягають застосуванню, суд керується положеннями ст.\~440-1\~ЦК України в редакції 1963 року, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин, оскільки право на відшкодування шкоди виникло у позивача з моменту смерті її чоловіка під час нещасного випадку 28.05.2001 року. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.5 Постанови «Про судову практику в правах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року, оскільки питання про відшкодування моральної шкоди регулюються законодавчими актами, введеними у дію в різні строки, суду необхідно в кожній справі з`ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин, коли набрав чинності законодавчий акт, що визначає умови і порядок відшкодуванню моральної шкоди у цих випадках, та коли були вчинені дії, якими заподіяно цю шкоду. Відповідно до\~ст.440-1 ЦК України\~в редакції 1963 року моральна (немайнова) шкода, заподіяна громадянину або організації діяннями іншої особи, яка порушила їх законні права, відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. Моральна шкода відшкодовується в грошовій або іншій матеріальній формі за рішенням суду незалежно від відшкодування майнової шкоди. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків, але не менше п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 17 Закону України «Про охорону праці», роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Статтею 153\~КЗпП України встановлено, що забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Суд вважає доведеним факт завдання позивачу моральної шкоди внаслідок смерті близької людини чоловіка під час виконання ним трудових обов`язків, який не спростовано відповідачем, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що відповідач ВАТ Суха Балка, правонаступником якого є ПрАТ Суха Балка є особою, яка має нести відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди позивачу як доньці загиблого на підприємстві працівника. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує також роз`яснення у п.9 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №4\~від 31\~березня 1995\~року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»,відповідно до якого розмір\~відшкодування\~моральної\~(немайнової)\~шкоди\~суд визначає\~залежно\~від\~характеру\~та\~обсягу страждань (фізичних, душевних,\~психічних\~тощо),\~яких\~зазнав\~позивач,\~характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому\~суд\~має\~виходити\~із\~засад\~розумності,виваженості та справедливості. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Виходячи із засад розумності та справедливості, беручи до уваги конкретні обставини по справі, а саме обставини травмування та смерті чоловіка позивача, беручи до уваги характер і тривалість моральних страждань позивача, істотність вимушених змін у її життєвих стосунках, яка на час смерті чоловіка залишилась без підтримки та у скрутному матеріальному становищі, оскільки була вагітна та чекала на народження сина, наслідки, що наступили, та їх невідворотність, суд вважає, що справедливою компенсацією перенесених позивачем моральних страждань, пов`язаних із втратою близької людини буде стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 200 000 грн. Щодо вимог позивача про стягнення моральної шкоди саме в розмірі 350\~000 грн., то суд приходить висновку, що така сума належним чином не вмотивована. Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розподіляючи судові витрати між сторонами, суд, виходячи з положень ст.141 ЦПК України, та стягує з відповідача судові витрати, які складаються з судового збору, від сплати якого була звільнена позивачка під час звернення до суду у сумі 2000 грн. На підставі\~ст.153 КЗпП України, ст.\~ст. 440-1 ЦК Української РСР, ст.ст.\~4,\~12,\~23,\~76-83,\~141,\~258,\~259,\~263,\~264,\~265,\~268,\~271,\~273,\~275 ЦПК України, суд,-

Outcome: partial