Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-14 00:00:00

Представник позивача адвокат Руденко Ю.В., яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до суду 15 липня 2021 з вищевказаним позовом, відповідно до якого просить суд: визначити [PERSON] , [INFO] додатковий строк три місяці для звернення до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дацко Ярослава Олексійовича в порядку спадкування за заповітом за померлим [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] від менінгіта нирочного помер [PERSON] , [INFO] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . Згідно Свідоцтва про право власності №3584 від 18.05.1993, Дублікат №173 видано згідно розпорядження УЖКГ №173 від 04.09.2006, Дублікат видано 05.09.2006. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням Управління житлово-комунального господарства від 20.04.1993 № 6630 двокімнатна квартира загальною площею 44, 6 кв.м. за адресою: [ADDRESS] належить : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.04.2007 визначено , що у спільній сумісній власності на квартиру [ADDRESS] частки співвласників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] рівні по 1/3. За [PERSON] визнано право власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , що померла [INFO] , а саме на 1/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] на праві спільної власності. Також за [PERSON] визнано право власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , що помер [INFO] , а саме на 1/3 частини квартири по [ADDRESS] . Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14585989 від 17.05.2007 2/3 квартири по [ADDRESS] на підставі рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 03.04.2007 належить [PERSON] . 23.05.2016 [PERSON] , маючи необхідний обсяг цивільної дієздатності, розуміючи значення своїх дій та їх правові наслідки, усвідомлюючи значення своїх дій та згідно з вільним волевиявленням, у присутності обраного ним самостійно нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дацко Я.. на випадок смерті зробив наступне розпорядження: «усе моє майно та майнові права, що будуть належити мені на день смерті незалежно від їх складу та місця знаходження (розташування) , і взагалі все те, що за законом буде належити мені на день моєї смерті та що згідно із законодавством може бути успадкованим, в повному обсязі, без будь-яких винятків заповідаю [PERSON] , [INFO] ». Сім`я [PERSON] для Позивача це добрі знайомі, взаємовідносини між якими грунтувалися на взаєморозумінні та взаємоповазі. Позивач про складений на її ім`я заповіт нічого не знала, оскільки не просила про укладення останнього стосовно себе. В червні 2021 року [PERSON] випадково дізналася про існування на її ім`я заповіту [PERSON] , 09.06.2021 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дацко Я.О. за результатом розгляду заяви Позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальних ій. Підставою відмову був пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини, одночасно рекомендовано звернутися до суду Ухвалою суду від 29 липня 2021 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 31 січня 2022 року підготовче судове засідання закрито , справу призначено до судового розгялду. В ході розгляду справи позивачем заявлялось клопотання про витребування доказів, яке ухвалою суду від 29.07.2021 та 18.10.2021 року задоволено Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, подавши клопотання про розгляд справи за їх відсутності, пред`явлені вимоги підтримали. Представник відповідача [PERSON] наддала суду заяву відповідно до якої просить суд розглянути справу за її відсутності та при вірішенні позову покладається на розсуд суду. Дослідивши\~ письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до наступного висновку. Так, [INFO] помер [PERSON] , про що Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 03.11.2020 складено відповідний актовий запис №1828. (а.с.12). Згідно тексту позовних вимог [PERSON] належала двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] на випадок своєї смерті заповів все належне йому майно [PERSON] , [INFO] , заповіт посвідчений державним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дацко Ярославом Олексійовичем, зареєстровано в реєстрі за № 1102 ( а.с. 21-22 копія заповіту). Позивач [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дацко Я.О. з заявою про прийняття спадщини, однак постановою їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений строк у шість місяців, встановлений законом для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 24-25- копії постанов). Згідно відповіді Саксаганського відділу ДРАЦС у м. Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) , за даними Держаного реєстру актів цивільного стану громадян мається запис про народження [PERSON] , [INFO] , батьком якої зазначено [PERSON] . (а.с.64). Відповідно до копії спадкової справи з заявою про прийняття спадщини остання не зверталася. Відповідно до статей\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях ;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини третьої\~статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, він не відмовився від неї. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах: від 04 листопада 2015 року 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження №61/21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від\~20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Згідно\~статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Його тривалість слід визначити в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. На підставі викладеного та

Outcome: approved