Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-13 00:00:00

17.12.2021 позивач звернулася до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовною заявою до [PERSON] , у якій просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті\~ [PERSON] , померлої [INFO] , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 21.12.2022 позовна заява залишена без руху. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 19.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження на 01.02.2022. Ухвалою суду від 01.02.2022 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 21.02.2022. Ухвалою суду від 21.02.2022, занесеною до протоколу судового засідання, до участі у справі в якості співвідповідача залучено Чернігівську міську раду, розгляд справи відкладений до 14.03.2022. 14.03.2022 розгляд справи не відбувся у зв`язку із запровадженням воєнного стану Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», а також веденням бойових дій на території м. Чернігова та Чернігівської області. 15.06.2022 розгляд справи відкладений на 06.07.2022, у зв`язку з неявкою відповідачів. 06.07.2022 розгляд справи відкладений на 14.07.2022, за клопотанням представника Чернігівської міської ради. 12.07.2022 до суду надійшов відзив Чернігівської міської ради, в якому міська рада позов не визнала, просила відмовити в його задоволенні, посилаючись на неповажність причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також помилковість обраного позивачем способу захисту свого права на спадкування. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив задовольнити. Представник Чернігівської міської ради просила відмовити у задоволенні позову. Позивач та відповідач [PERSON] до суду\~не з`явилися,\~про час\~і місце\~розгляду справи\~оповіщалися у\~встановленому законом\~порядку, про причини неявки суду не повідомили. Заслухавши пояснення представника позивача, представника Чернігівської міської ради, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла рідна бабуся позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 17). Після її смерті відкрилась спадщина. За життя, 04.10.2022 [PERSON] склала заповіт, в якому заповіла усе своє майно, що буде їй належати на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, а також все те, на що вона по закону буде мати право, [PERSON] (а.с. 12). 07.08.2020 [PERSON] уклала шлюб та змінила прізвище на « [PERSON] » (копія свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] на а.с. 13). Отже, своїм заповітом [PERSON] зробила розпорядження щодо належного їй майна після своєї смерті. Через неприязні стосунки зі своєю матір`ю позивач не знала про те, що остання не зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а про існування заповіту дізналася лише в листопаді 2021 року. Частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) кожній особі надано право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів. Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкодавця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини і звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом строк не мала можливості з незалежних від неї обставин, оскільки не була обізнана про наявність заповіту. Доказів протилежного відповідачами не надано. Касаційний цивільний суд Верховного Суду у своїх висновках зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 у справа № 565/1145/17, провадження № 61- 38298св18).

Outcome: approved