Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-24 00:00:00

15.02.2022 позивач [PERSON] звернувся в суд з позовною заявою до відповідача АТ «КЗРК» про стягнення моральної шкоди, у зв`язку з нещасним випадком на виробництві, яким просить стягнути, відповідно до ст.ст.153, 173, 237-1 КЗпП України 300\~000,00 грн. моральної шкоди, у зв`язку з нещасним випадком на виробництві, стійкою втратою професійної працездатності (а.с.1-3). В обґрунтування вказує, що понад 16 років (з 26.08.2003 по 11.01.2022) працював на шахті «Гвардійська» АТ «Криворізький залізорудний комбінат» електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування з повним робочим днем в підземних умовах. 29 серпня 2019 року, о 14 год. 00 хв., під час виконання трудових обов`язків, стався нещасний випадок на виробництві за обставин, що відображені в Акті розслідування нещасного випадку від 10.09.2019, внаслідок якого позивач отримав травму у вигляді закритого уламкового перелому лівої п`яткової кістки. Після отриманої травми позивач лікувався у відділенні травматології КП «Міська клінічна лікарня №8» КМР, де йому було проведено операцію. По завершенню лікування,\~за результатами огпяду MCEK\~позивачу первинно\~визначено стійку\~втрату працездатності\~у розмірі 10 відсотків (довідка MCEK від 23.04.2020 р.\~№076344). За результатами повторного огляду MCEK від 03.03.2021 р. (довідка MCEK №059124), стійка втрата працездатності у розмірі 10 відсотків підтверджена. Також 14.08.2021 об 11 год. 00 хв., під час виконання робіт з ремонту технологічного обладнання дробарки СМД-11 гор. 1372 м. шахти «Гвардійська» АТ «Кривбасзалізрудком» з позивачем повторно стався нещасний випадок на виробництві за обставин, що відображені в Акті розслідування нещасного випадку від 20.08.2021, внаслідок якого позивач отримав травму у вигляді закритого багатоуламкового, внутрішньо-суглобового перелому дистального метаепіфізу лівої великогомілкової кістки зі зміщенням уламків, закритий перелом зовнішньої щиколотки лівої гомілки зі зміщенням уламків та розривом дистального міжгомілкового синдесмозу. Як наслідок, позивач був госпіталізований до травматологічного відділення КП «Міська клінічна лікарня №8» КМР, де знаходився на стаціонарному лікуванні по 01.09.2021. 14.08.2021 під місцевою анастезією йому проведено систему скелетного витягу за ліву п`яткову кістку. 19.08.2021 р. під CMA проведена операція: Відкрита репозиція, MOC перелому н/З лівої великогомілкової кістки та\~внугрішньої щиколотки\~лівої гомілки\~накістковою пластиною\~та гвинтами, демонтаж системи скелетного витягу\~за ліву\~п`яткову кістку\~з послідовною\~іммобілізацією лівої\~нижньої кінцівки гіпсовим лонгетом. На амбулаторному лікуванні позивач знаходився по 06.12.2021 р. За результатами первинно повторного огляду\~MCEK\~від 08.12.2021\~р. (довідка № 059270) позивачу встановлено 75% втрати професійної працездатності, з яких 10% повторво (за нещасним випадком від 29 серпня 2019 р.), а 65%\~первинно (за нещасним випадком від 14 серпня 2021р.). Вважає, що йому не було забезпечено безпечних умов праці. У зв`язку з отриманими тілесними ушкодженнями внаслідок нещасних випадків на виробництві і втратою працездатності позивач вказує, що зазнав фізичного болю та страждань, значно змінилися його образ і якість життя, що завдає йому моральних страждань. \~ \~ \~ \~Так, внаслідок травм [PERSON] був вимушений терпіти різкий, майже нестерпний біль. Йому було здійснено оперативне втручання, зокрема проведено систему скелетного витягу за ліву п`яткову кістку, відкриту репозицію, МОС перелому н/3 лівої великогомілкової кістки та внутрішньої щиколотки лівої гомілки накістковою пластиною та гвинтами, демонтаж системи скелетного витягу за ліву п`яткову кістку з послідовною іммобілізацією лівої нижньої кінцівки гіпсовим лонгетом. Позивач тривалий час знаходився на стаціонарному лікуванні, був вимушений вживати велику кількість ліків, зокрема знеболюючих препаратів, терпіти побутові незручності. Його нижні кінцівки було іммобілізовано гіпсом. Пересувався за допомогою милиць та не може працювати. [PERSON] встановлено 2-гу групу інвалідності, у звізку із чим був звільнений з роботи. \~ \~ \~ \~Позивач вказує, що постійно відчуває стійкий ниючий біль у лівій нозі. Такий стан не дає йому можливості спокійно спати по ночам, займатися фізичною роботою, відчувати повний смак життя. Через захворювання він не може виконувати чоловічу роботу по дому, тому вона лягла на плечі його дружини, що у свою чергу призводить до сварок та непорозуміння у сім`ї. Він не може утримувати свою сім`ю. \~ \~ \~ \~ [PERSON] згадує як раніше вів активний спосіб життя, любив з друзями грати у футбол, захоплювався риболовлею, мандрував із сім`єю. Зараз позивач змушений відмовитися від цього та сидіти у приміщенні квартири. Провадження у даній справі відкрито ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого рогу Дніпропетровської області від 14.03.2022 року, в якій зазначено, що розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач ПАТ «Кривбасзалізрудком» повідомлений про відкриття провадження та порядок розгляду справи належним чином, копія ухвали з додатками отримана 29.03.2022, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.35). 29.04.2022 представником відповідача суду подано клопотання про відкладення дати розгляду справи, а також просять продовжити строк подання відзиву на позовну заяву (а.с.37-40) Ухвалою суду від 03.05.2022 у задоволенні клопотання представника відповідача відмовлено. Копія ухвали надіслана на електронну адресу відповідача 10.05.2022 (а.с.43). \~ \~ \~ \~Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини: Позивач [PERSON] з 26.08.2003 перебуває у трудових відносинах з ПАТ, займаючи посаду електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування з повним робочим днем в підземних умовах на шахті «Гвардійська», що не оспорюється відповідачем, та підтверджується копією трудової книжки (а.с.6-8). Як\~зазначено в\~наказі №\~1183-B\~від 16.08.2019,\~електрослюсаря (спюсаря)\~чергового та з ремонту устатпування [PERSON] з 23.08.2019\~строком до одного місяця було тимчасово переведено механіком дільниці №16 шахти «Гвардійська» ПАТ «Кривбасзалізрудком». 03.09.2019 р. до адміністрації ПАТ «Кривбасзалізрудком» звернувся із заявою в.о механіка дільниці №16 шахти «Гвардійська» ПАТ «Кривбасзалізрудком» [PERSON] про розслідування нещасного\~випадку,\~який стався з ним на виробництві 29.08.2019\~р..\~Комісія,\~утворена наказом № 4719\~від 04\~вересня 2019\~р.,\~провела розслідування та встановила наступне. 29.08.2019 в другу зміну начальником дільниці №16 [PERSON] був виданий наряд робітникам дільниці № 16 через в.о. механіка [PERSON] електрослюсарям (слюсарям) черговим та з ремонту устаткування: [PERSON] на огляд та ремонт технологічного\~обладнання в камері «Дозатора»\~гор.\~1412\~м; [PERSON] на заміну пневматичного клапану лівої дози в камері «Дозатора» гор. 1412 м, [PERSON] на\~зоміну пневматичного клапану лівої дози в\~камері «Дозатора»\~гор.\~1412\~м.;\~дробильнику [PERSON] на загрузку та видачу гірничої маси в камері дробарки гор. 1372 м. В.о. механіка [PERSON] після доведення\~до робітників заходів\~по безпечному виконанню робіт, перевдягнувся в\~спецодяг в\~побутовому приміщенні\~ш.\~Гвардійська,\~в акумуляторній\~отримав головний світильник СГО-1\~та саморятівник CI-30К8\~опустився на гор. 1372 м та оглянув робоче місце, допустив робітника [PERSON] до виконання робіт згідно наряду (в камері дробарки). Після чого переїхавши в камеру дозатора допустив до роботи\~інших робітників зміни. Приблизно о\~14\~годині 00\~хвилин 29.08.2019,\~ [PERSON] \~разом з [PERSON] виїхали з камери дозатора стволом «Гвардійська 1» на відмітку + 0 м в електромеханічні майстерні для уточнення заказу з виготовлення деталей для виконання ремонтних робіт. Повертаючись назад до ствола «Гвардійська\~1»\~на промисловому\~майданчику [PERSON] спустився металевими сходами, а [PERSON] стрибнув з бетонного блоку (висота\~приблизно 1500\~мм),\~при цьому сильно вдарившись п`ятою лівої ноги. Згідно з письмовими поясненнями [PERSON] , він почув, як [PERSON] «ойкнув» та на запитання [PERSON] \~«що трапилось?» [PERSON] відповів «нічого страшного». [PERSON] одразу подзвонив начальнику дільниці №16 [PERSON] , та не повідомивши істинну причину, відпросився з роботи,\~пославшись на головной біль. [PERSON] після здійснення заходів особистої гігієни, переодягнувся та самостійно noixaв до KП «Криворізька міська клініvна\~лікарня .№8» KMP, де звернувся до травмпункту за медичною допомогою, пославшись на побутову травму, після чого був направлений на подальше амбулаторне лікування в умовах попіклініки за місцем проживання. Після розгляду матеріалів, що бупи надані комісії керівництвом шахти «Гвардійська» ПАТ «Кривбасзалізрудком», ознайомлення з письмовими поясненнями пoтepпiлoгo, свідка та осіб, причетних до нещасного випадку,\~ескізом місця де стався нещасний\~випадок,\~його огляду членом комісії, а також після\~детального вивчення\~обставин нещасного\~випадку, комісія дійшла\~до висновку,\~що нещасний випадок з в.о.\~механіка дільниці\~№1б\~ [PERSON] стався в\~робочий час\~на території підприємства. Данний факт (обставини за яких стався нещасний випадок) підтверджується Актом розслідування нещасного випадку, що стався 29 серпня 2019 року о 14год. 00хв. Форми Н-1/П від 10.09.2019 (п.4 Акта), затверджений директором з охорони праці ПАТ «Кривбасзалізрудком» 12.09.2019 (а.с.9-13). Нещасний випадок стався під час виконання позивачем своїх трудових обов`язків. Комісія з розслідування нещасного випадку дійшла до висновку, що нещасний випадок з в.о. механіка дільниці №1б [PERSON] пов`язаний з виробництвом. Особами, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці, в Акті зазначені: [PERSON] в.о. механіка дільниці №16 шахти «Гвардійська» ПАТ «Кривбасзалізрудком», який під час спуску на промисловий майданчик не скористався сходами, чим не подбав про особисту безпеку та здоровя, порушив вимоги п.2.20 Посадової інструкції механіка дільниці спуску-підйому, затвердженої наказом члена правління та заступника голови правління ПАТ «Кривбасзалізрудком» №2408 від 02.11.2015, п.20.12 СТП-00191307-Р-2011 «Настанова по системі управління охороною праці ПАТ «Кривбасзалізрудком» (у новій редакції)», затвердженого наглядовою радою ПАТ «Кривбасзалізрудком» та введеного в дію наказам Голови Правління ПАТ №465 від 17.04.2012 (п.8 Акта). З метою запобігання подібним нещасним випадкам комісією запропоновано ряд заходів. 23.04.2020 позивач вперше пройшов огляд МСЕК, де йому було визначено ступінь втрати професійної працездатності 10% внаслідок нещасного випадку від 29.08.2019 (а.с.20). Визначено потребу в медикаментозному лікуванні та ВМП. Дата переогляду 01.03.2021. Повторно позивач пройшов огляд МСЕК 03.03.2021, де йому було визначено ступінь втрати професійної працездатності 10% повторно з 01.04.2021 по 01.04.2023, внаслідок нещасного випадку від 29.08.2019 (а.с.21). Визначено потребу в медикаментозному лікуванні та ВМП. Дата переогляду 01.03.2023. 14 cepпня 2021 р. о 11 год 00 хв.., під час виконання робіт з ремонту технологічного обладнання дробарки СМД-11\~гор.\~1372\~м.\~шахти «Гвардійська»\~AT\~«Кривбасзалізрудком» з позивачем повторно стався нещасний випадок на виробництві за обставин, що відображені у Акті розслідування нещасного випадку від 20 серпня 2021 р.: «14.08.2021 р. в другу зміну о 06 год. 30 хв. начальником дільниці №16 ш. «Гвардійська» [PERSON] було видано наряд робітникам дільниці через в.о. механіка [PERSON] , а саме електрослюсарям (слюсарям) черговим та з ремонту устаткування [PERSON] на дроблення та перепуск гірничої\~маси в\~камері дробарки\~СМД-11\~гор.\~1372\~м.;\~ [PERSON] \~монтаж огородження дробарки СМД- 11 гор.\~1372 м. В.о. механіка [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , переодягнувшись в спецодяг, опустились кліттю на гор. 1372 м. в камеру дробарки. [PERSON] оглянув робоче місце та допустив робітників до виконання робіт згідно наряду (в камері дробарки), після чого кліттю поїхав в камеру дозатор на гор. 1412 м.\~для допуску до роботи інших робітників зміни. Приблизно об 11 год. 10 хв. [PERSON] побачив, що рудо завалювальний висхідний над живильником пустий, відключив його\~та опустився на відмітку 1368\~м.\~для відключення дробарки. В цей час\~ [PERSON] \~піднявся з\~відмітки 1372\~м.\~на відмітку 1368\~м.\~для огляду\~броньованих бортів живильника. Піднявшись на обслуговуючий майданчик, [PERSON] \~виявив під породою на живильнику торцеву кришку від скреперної\~лебідки ЛC-55-2C (діаметром 750\~мм., товщиною 20 см.). [PERSON] вирішив самостійно витягти кришку з гірничої маси живильника та не став звертатися за допомогою до [PERSON] .. Стоячи на обслуговуючому майданчику, він пдтягнув металеву кришку до борту живильника та поклав її горизонтально. Кришка зсунулась та впала на ліву ногу [PERSON] ». Отже, данний факт (обставини за яких стався нещасний випадок) підтверджується Актом розслідування нещасного випадку, що стався 14 снрпня 2021 року о 11год. 10хв. Форми Н-1/П від 20.08.2021 (п.4 Акта), затверджений директором з охорони праці АТ «Кривбасзалізрудком» 25.08.2021 (а.с.14-19). Нещасний випадок стався під час виконання позивачем своїх трудових обов`язків. Комісія з розслідування нещасного випадку дійшла до висновку, що нещасний випадок з електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування дільниці №16\~шахти «Гвардійська»\~АТ «Кривбасзалізрудком» [PERSON] пов`язаний з виробництвом. Особами, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці, в Акті зазначені: [PERSON] електрослюсар (слюсар) черговий та з ремонту устаткування дільниці №16 шахти «Гвардійська» АТ «Кривбасзалізрудком», який під час виконання робіт не подбав про особисту безпеку і здоров`я, не повідомив про наявні порушеннякерівника зміни та не скористався грузопідіймальними засобами, чим порушив вимоги п.1.1.6, 2.1.6 Інструкції з охорони праці №41-2019 для підземного електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування, затвердженої наказом ПАТ «Кривбасзалізрудком» №2183 від 17.05.2019 (п.8 Акта). З метою запобігання подібним нещасним випадкам комісією запропоновано ряд заходів. [PERSON] був госпіталізований до травматологічного відділення KП «Міська клінічна лікарня №8», де знаходився на стаціонарному лікуванні по 01.09.2021 р.. Йому встановлено\~діагноз закритий багато\~уламковий, внутрішньо-суглобовий перелом дистального метаепіфізу лівої великогомілкової кістки зі зміщенням уламків, закритий перелом зовнішньої щиколотки лівої гомілки зі зміщенням уламків та розривом дистального міжгомілкового синдесмозу. 14.08.2021 під місцевою анастезією йому проведено систему скелетного витягу за ліву п`яткову кістку. 19.08.2021 р. під CMA проведена операція: Відкрита репозиція, MOC перелому н/З лівої великогомілкової кістки та\~внугрішньої щиколотки\~лівої гомілки\~накістковою пластиною\~та гвинтами, демонтаж системи скелетного витягу\~за ліву\~п`яткову кістку\~з послідовною\~іммобілізацією лівої\~нижньої кінцівки гіпсовим лонгетом. На амбулаторному лікуванні позивач знаходився по 06.12.2021 р. Факт отримання травм та перебування позивача на лікарняних з відповідними діагнозами підтверджується виписним епікризом та листами непрацездатності (копії а.с.25-28). За результатами первинно повторного огляду\~MCEK\~від 08.12.2021\~р. (довідка № 059270\~ а.с.22) позивачу встановлено 75% втрати професійної працездатності, з яких 10% повторво (за нещасним випадком від 29 серпня 2019 р.), а 65%\~первинно (за нещасним випадком від 14 серпня 2021р.). Відповідно до довідки МСЕК від 08.12.2021 №137611 [PERSON] всьановлено 2-гу групу інвалідності по 01.12.2022 (а.с.23,24). Наказом АТ «Криворізький залізорудний комбінат» №41-к від 11.01.2022 за підписом Голови Правління АТ «Кривбасзалізрудком» Сергія Новака звільнено [PERSON] , у зв`язку з виявленням невідповідності працівника виконуваній роботі внаслідок стану здоров`я, яке перешкоджає продовженню даної роботи (п.2 ч.1 ст.40 КЗпП України) а.с.29. Відшкодування шкоди, заподіяної працівникові ушкодженням його здоров`я від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, провадиться згідно із законодавством про страхування від нещасного випадку. Це законодавство складається з Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, Закону України від 23 вересня 1999 р. № 1105-XIV "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності", Закону України від 14 жовтня 1992 р. N 2694-XII "Про охорону праці", КЗпП України, а також законодавчих та інших нормативно-правових актів. Статтею 171 КЗпП України встановлено, що власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Пунктом 24 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року за №1232 встановлено, що нещасний випадок, що стався на підприємстві з працівником іншого підприємства під час виконання ним завдання в інтересах свого підприємства, розслідується комісією, утвореною підприємством, на якому стався нещасний випадок, за участю представників підприємства, працівником якого є потерпілий. Такий нещасний випадок береться на облік підприємством, працівником якого є потерпілий. У статті 16 Конвенції Міжнародної організації праці від 22 червня 1981 року № 155 передбачено, що від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення безпечності робочих місць, механізмів, обладнання та процесів, які перебувають під їхнім контролем, і відсутності загрози здоров`ю з їхнього боку. Від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення відсутності загрози здоров`ю з боку хімічних, фізичних та біологічних речовин й агентів, які перебувають під їхнім контролем, тоді, коли вжито відповідних захисних заходів. Від роботодавців повинно вимагатися надавати у випадках, коли це є необхідним, відповідні захисні одяг і засоби для недопущення настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, загрози виникнення нещасних випадків або шкідливих наслідків для здоров`я. Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган (частина друга статті 153 КЗпП України). Статтею 173 КЗпП України передбачено, що шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року № 2 моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності, спричиняють йому моральні та фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпілий втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж заподіяно працівникові, який не втратив професійної працездатності. Відмова потерпілому у праві на отримання від підприємства грошової суми за моральну шкоду залежно від ступеня втрати професійної працездатності має обмежувальний характер. Суд не бере до уваги висновок комісії з розслідування нещасного випадку в частині встановлення осіб, які допустили порушення вимогзаконодавства з охорони та гігієни праці (п.8 Актів), оскільки роботодавець зобов`язаний забезпечити безпечність робочих місць. А щодо спричинення позивачу моральної шкоди у зв`язку із каліцтвом (нещасний випадок на виробництві), суд наголошує на тому, що уже сам факт стійкої втрати позивачем професійної працездатності з точки зору погіршення здоров`я, втрати важливих особистих здібностей, зміни життєвого укладу, необхідності лікування, веде до висновків про наявність моральної шкоди. Зазначене також випливає з положень ст. 3 Конституції України, відповідно до якої, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а також узгоджується з позицією Верховного Суду по даній категорії справ (постанова Верховного Суду від 29 жовтня 2018 р. у справі № 212/754/18). Отже, враховуючи те, що позивач працював на підприємстві відповідача та внаслідок нещасного випадку на виробництві отримав ушкодження, що призвело до втрати професійної працездатності, йому вперше було встановлено 10 % втрати працездатності (нещасний випадок від 29.08.2019), а первинно-повторно встановлено 75% втрати працездатності, з них 65% за нещасний випадок від 14.08.2021, що пов`язано зі спричиненням йому фізичних і моральних страждань, їх тривалість і тяжкість, істотність вимушених змін у життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, і наслідків, що наступили, суд вважає, що [PERSON] має право на відшкодування моральної шкоди, так як має місце факт її заподіяння позивачеві. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд вважає, що слід врахувати роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р., з подальшими змінами, " Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до якого, розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретні обставини по справі, характер моральних страждань і наслідки, що наступили. При встановленні розміру моральної шкоди суд враховує характер захворювання, пов`язаного з обмеженням в пересуванні, фізичними і моральними стражданнями позивача у зв`язку з цим, їх тривалість і тяжкість, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках. Відповідно до наслідків що наступили, які підтверджуються висновком МСЕК, випискою-епікризом, індивідуальною програмою реабілітації, листами непрацездатності (а.с.20-28), а також тривалість лікування позивача, психологічний стан позивача та тривалість його перебування в стресовій ситуації, позов слід задовольнити частково та стягнути з АТ на користь позивача 180\~000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що вимагає позивач завищеною. Підпунктами 14.1.180 п. 14.1 ст. 14 та п. 18.1 ст. 18\~Податкового кодексу\~України встановлено, що роботодавець - податковий агент зобов`язаний з доходів, що нараховуються (виплачуються) фізичній особі (платнику), нараховувати, утримувати та сплачувати до бюджету податок від імені та за рахунок коштів особи, якій виплачуються такі доходи. Згідно з пп. 164.2.14 п. 164.2 ст. 164\~Податкового кодексу\~України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю. Таким чином стягнута моральна шкода, у зв`язку з ушкодженням здоров`я та стійкою втратою працездатності, не є об`єктом оподаткування доходу платника податку, що зазначено також в ухвалі колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08.07.2015 р. Відповідно до ст.141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, слід стягнути з ПАТ на користь держави судовий збір в сумі 1800,00 грн. На підставі ст.ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial