Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-17 00:00:00

позивач Акціонерне\~товариства «ДТЕК\~Дніпровські електромережі»\~(далі\~ АТ\~«ДТЕК Дніпровські\~електромережі»)\~звернувся до\~суду з\~вищезазначеним позовом\~до відповідача [PERSON] вказавши, що відповідач є споживачем електричної енергії по [ADDRESS] . 04 березня 2021 року за вказаною адресою було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в ході перевірки якої було виявлено порушення, а саме: «самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора з порушенням схеми обліку». Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом № 34070 від 04.03.2021, який підписаний трьома представниками. Враховуючи розрахунок суми збитків за період 04.09.2020 по 04.03.2021 на суму 21\~841,15 грн., з яких 30.03.2021 відповідачем частково сплачено 4\~368,20 грн., позивач просить суд стягнути 17\~472,95 грн. суму збитків, 583,56 грн. суму інфляційних витрат та 325,27 грн. 3% річних на свою користь з відповідача. Ухвалою суду від 26 листопада 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 18 липня 2022 року розгляд справи ухвалено здійснювати в заочному порядку. В судове засідання сторони не з`явилися. До суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи за її відсутності. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку, встановленому ст. 128 ЦПК України, не повідомив причини неявки, відзиву на позов не подав. Враховуючи вимоги частини 1 статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Як встановлено судом, відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та є споживачем АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за вказаною адресою. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. 04 березня 2021 року при перевірці контролерами енергонагляду за дотриманням правил користування електроенергією за адресою: [ADDRESS] , за участю представника споживача [PERSON] було виявлено порушення підпункту 6 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку після відключення. Виконано дротом від опори 59/71 до будинку, відкрито виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. При включенні навантаження імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електричну енергію. Порушення продемонстровано. Згідно пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Про вказане порушення представниками енергопостачальної компанії був складений акт № 34070 від 04 березня 2021 року. Згідно підпунктів 12, 20, пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ\~представникам оператора\~системи (після\~пред`явлення ними\~службових посвідчень)\~до об`єкта\~споживача для\~проведення технічної\~перевірки засобу\~комерційного обліку\~(засобів\~вимірювальної техніки),\~електроустановок та\~електропроводки,\~вимірювання показників\~якості електричної\~енергії,\~контролю за\~рівнем споживання\~електричної енергії,\~а також\~для виконання\~відключення та\~обмеження споживання\~електричної енергії\~споживачу (субспоживачу)\~відповідно до\~встановленого цими\~Правилами порядку\~та виконувати\~їх обґрунтовані\~письмові вимоги\~щодо усунення\~виявлених порушень,\~якщо це\~обумовлено умовами\~договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктом 6 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Позивачем був зроблений розрахунок на підставі глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312. Цей розрахунок був складений за період з 04.09.2020 по 04.03.2021 та сума збитку складає 21\~841,15 грн. Суму 4\~368,23 грн. відповідачем сплачено 30 березня 2021 року в рахунок погашення суми збитків, що підтверджується наданою копією квитанції. Крім того, згідно з частиною другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Беручи до уваги зазначене, правовідносини і зважаючи на таку юридичну природу правовідносин сторін, на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання (постанови Верховного Суду України від 14 листопада 2011 р. у справі № 6-40цс11, від 20 червня 2012 р. у справі № 6-68цс12, від 30 жовтня 2013 р. у справі № 6-59цс13; постанова Верховного Суду від 17 січня 2020 року у справі № 369/88/17, провадження № 61-4924св18). Отже, вирішуючи спори цієї категорії, судам слід враховувати, що правовідносини, які склалися між сторонами щодо надання та отримання житлово-комунальних послуг, є грошовими зобов`язаннями, у яких, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (ч. 1 ст. 509 ЦК), - вимагати сплату грошей за надані послуги. Таким чином, з огляду на юридичну природу правовідносин, як грошових зобов`язань, на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Аналогічна позиція викладена в листі Верховного Суду України від 01 липня 2014 року щодо аналізу практики застосування статті 625 ЦК України в цивільному судочинстві. Як вбачається з матеріалів справи, позивач заявив вимоги про стягнення з відповідача на його користь 3% річних від простроченої суми в сумі 325,27 грн. та інфляційних втрат в сумі 583,56 грн., нарахованих на суму несплаченої заборгованості. Тобто, між сторонами склалися правовідносини, що виникають у зв`язку із завданням шкоди, на які відповідно до частини другої статті 625 ЦК України нараховується індекс інфляції за час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Оскільки неправомірними діями відповідача позивачеві було завдано збитків, по суті матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних узгоджуються з положеннями частини другої статті 625 ЦК України та погоджується з наданим позивачем розрахунком 3% річних та інфляційних втрат. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Оскільки споживач несе відповідальність за порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, належним чином повідомлена про дату слухання справи, відповідач відзиву на позов та доказів на його підтвердження, суду не подала, враховуючи, що цивільне судочинство згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат: судового збору в сумі 2\~270,00 грн., сплачений ним при подачі позову (а.с. 1), тому оскільки позов підлягає задоволенню в повному обсязі, суд з врахуванням положень ст. 141 ЦПК України вважає можливим відшкодувати позивачу понесені витрати, стягнувши їх з відповідачки на користь позивача

Outcome: approved