Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області в якому просить: - встановити факт, що має юридичне значення, родинних відносин між фізичними особами, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований по день смерті в [ADDRESS] є його рідним дядьком; - визначити йому додатковий строк у три місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач зазначив, що [INFO] помер його рідний дядько по лінії батька [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті рідного дядька залишилась спадщина у вигляді житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . 28.06.2022 року його представник за довіреністю [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса із заявою та відповідними документами про прийняття ним спадщини за законом після смерті рідного дядька [PERSON] , але постановою від 28.06.2022 року приватний нотаріус відмовив його представнику у відкритті спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] , з тих підстав, що не виявлено документів, які підтверджують родинний зв`язок [PERSON] та [PERSON] та ним не подано заяву про прийняття спадщини в шестимісячний термін. При цьому його представнику було роз`яснено, що питання про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Документально не представилось можливості підтвердити родинний зв`язок із рідним дядьком [PERSON] , оскільки з невідомих причин актові записи про його народження, про народження його батька та про народження його дядька до теперішнього часу не збереглися. Факт родинного зв`язку також підтверджує те, що вони з дядьком мають одне прізвище та у нього на даний час на руках усі наявні документи, які належали його дядьку [PERSON] . Відповідно до довідки Попівської сільської ради Харківської області [PERSON] проживав один. Строк на прийняття спадщини ним пропущений з поважних причин, оскільки він думав, що після смерті рідного дядька [PERSON] приймуть спадщину його діти, які є спадкоємцями першої черги, але приїхавши цієї весни до с. Маховик Красноградського району Харківської області з метою прибирання на кладовищі на могилах родичів в тому числі і на могилі дядька, від мешканців села дізнався, що діти його дядька проживають за кордоном, до села не приїжджали вже багато років, будинок залишився не оформлений та пустує. Тобто про спадщину яка залишилась після смерті його дядька [PERSON] він дізнався в квітні 2022 року і відразу почав збирати документи необхідні на прийняття спадщини та звернувся до приватного нотаріуса з відповідною заявою та вчинив дії з прийняття спадщини, а саме навів лад у будинку та подвір`ї, тобто почав користуватися спадщиною. Вважаю, що суд візьме до уваги об`єктивність та поважність ним пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] рідного дядька [PERSON] , оскільки відсутні інші спадкоємці за законом та заповітом, він не відмовлявся від прийняття спадщини в установлений законом строк, як тільки дізнався у квітні 2022 року про спадщину одразу її прийняв та почав вчиняти дії з її оформлення. Ухвалою судді Красноградського районного суду від 05.07.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Від представника позивача [PERSON] [PERSON] 07.07.2022 року до суду надійшла письмова заява в якій просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, та у разі визнання відповідачем позову ухвалити рішення при підготовчому розгляді справи. Від відповідача Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області 06.07.2022 року до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без представника відповідача, проти задоволення позову не заперечують. Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Приписами ст. ст.12,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судовим розглядом встановлено, що [INFO] помер рідний дядько по лінії батька [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 18.01.2019 року Виконавчим комітетом Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області, серія [NUMBER] . Після смерті рідного дядька позивача залишилась спадщина у вигляді житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором міни, посвідченим Наталинською сільською радою Красноградського району Харківської області 30.06.1993 року за №144 та зареєстровано в КПТІ «Інвентаризатор» 24.07.1993 року в книзі 3 номер запису 398. 28.06.2022 року представник позивача [PERSON] за довіреністю [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Ковтун Л.О. із заявою та відповідними документами про прийняття позивачем спадщини за законом після смерті рідного дядька [PERSON] , але постановою від 28.06.2022 року приватний нотаріус відмовив представнику позивача у відкритті спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] , з тих підстав, що не виявлено документів, які підтверджують родинний зв`язок [PERSON] та [PERSON] та позивачем не подано заяву про прийняття спадщини в шестимісячний сторок. Тобто підставою відмови у вчиненні нотаріальної дії стало те, що в ході перевірки приватним нотаріусом наданих представником позивача документів встановлено, що спадкову справу після смерті, [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , який постійно проживав та був зареєстрований по день смерті в [ADDRESS] , заведено не було, в той же час виявлено, що документи, які підтверджують родинний зв`язок [PERSON] та [PERSON] відсутні. Під час відкриття спадщини спадкоємиць [PERSON] із спадкодавцем проживав окремо, з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звертався, а тому відповідно до статті 1272 ЦК України вважається таким, що не прийняв спадщини. З метою встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та його померлим [INFO] рідним дядьком [PERSON] приватним нотаріусом були здійснені запити до Красноградського ВДРАЦС у Красноградському районі Харківської області СМУ МЮ (м. Харків) про надання інформації (витягів) з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження: - [PERSON] , який народився в селі Попівка Красноградського району; - [PERSON] , який народився в с. Попівка, Красноградського району Харківської області та був рідни дядьком позивача по лінії батька; - [PERSON] , який народився в селі Попівка Красноградського району, Харківської області та був батьком позивача. Але документально не представилось можливості підтвердити родинний зв`язок [PERSON] з рідним дядьком [PERSON] , оскільки з невідомих причин актові записи про його народження, про народження його батька та про народження його дядька до теперішнього часу не збереглися. Факт родинного зв`язку позивача з його дядьком підтверджує те, що вони мають одне прізвище та у [PERSON] на даний час на руках усі наявні документи, які належали його померлому дядьку [PERSON] . Відповідно до довідки Попівської сільської ради Харківської області [PERSON] проживав один. У відповідності до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. (ч. 2 ст. 124 Конституції України). Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. (ч. 1 ст. 3 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. (ч. 1 ст. 19 ЦПК України). Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). ( ч. 1 ст.1216 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. ( ч. 1 ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ч. 1 ст. 1218 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. (ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. (ч. 3 ст. 1223 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. (ч. 1 ст. 1272 ЦК України). За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. (ч. 2 ст. 1272 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. ( п. 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»). У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. (ч. 1 ст. 1277 ЦК України). Наталинська сільська рада Харківської області у відповідності до статті 1277 ЦК України претендує на відумерлість спадщини, яка знаходиться на території сільської ради, і тому вона є відповідачем у справі. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як постановив Пленум Верховного Суду України у Постанові № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», - суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Відповідно ч. 1 ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Судом встановлено, що встановлення факту родинних відносин [PERSON] необхідно для оформлення спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , Іншим чином ніж ухвалення судового рішення [PERSON] не може підтвердити факт родинних відносин з рідним дядьком, оскільки не збереглись відповідні актові записи. Враховуючи вищевикладені обставини та досліджені судом докази, суд вважає встановленим той факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований по день смерті в [ADDRESS] є рідним дядьком [PERSON] , [INFO] . Також судом встановлено, що строк на прийняття спадщини [PERSON] пропущений з поважних причин, оскільки він вважав, що після смерті рідного дядька [PERSON] приймуть спадщину його діти, які є спадкоємцями першої черги. Але приїхавши цієї весни до с. Маховик Красноградського району Харківської області з метою прибирання на кладовищі на могилах родичів в тому числі і на могилі дядька, від мешканців села дізнався, що діти дядька проживають за кордоном, до села не приїжджали вже багато років, будинок залишився не оформлений та пустує. Тобто про спадщину яка залишилась після смерті дядька [PERSON] позивач дізнався в квітні 2022 року та відразу звернувся до приватного нотаріуса з відповідною заявою та вчинив дії з прийняття спадщини, а саме навів лад у будинку та подвір`ї, тобто позивач почав користуватися спадщиною. Суд бере до уваги об`єктивність та поважність пропуску строку позивачем для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] рідного дядька [PERSON] , оскільки відсутні інші спадкоємці за законом та заповітом, він не відмовлявся від прийняття спадщини в установлений законом строк, як тільки дізнався у квітні 2022 року про спадщину одразу її прийняв та почав вчиняти дії з її оформлення. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , додатковий строк у три місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [INFO] [PERSON] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат. Відповідно до розпорядження Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської областей)» від 25.03.2022 №14/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд. На підставі викладеного та

Outcome: approved