Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-06 00:00:00

05 листопада 2021 року до суду надійшла вказана позовна заява,\~підписана адвокатом,\~яка мотивована\~тим,\~що позивачу\~на праві\~власності належить\~земельна ділянка\~площею 3,5822\~га,\~призначена для\~ведення товарного\~сільськогосподарського виробництва\~та розташована\~на території\~Шкуратівської сільської\~ради.\~Згідно з\~інформаційною довідкою\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно\~ вищевказана земельна ділянка перебуває у користуванні ПП «Дружба 6» на підставі додаткової угоди від 09 вересня 2017 року до договору оренди землі від 01 січня 2010 року. Однак вказаної додаткової угоди позивач не підписував. Посилаючись на те, що додаткова угода\~від 09\~вересня 2017\~рокує неукладеною, позивач просить суд усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом витребування із незаконного користування у ПП «Дружба 6» та скасувати державну реєстрацію іншого речового права. Судові витрати та витрати на правничу допомогу просить покласти на відповідача. Ухвалою від 11 листопада 2021 року позовна заява залишена без руху. Ухвалою від 18 листопада 2021 року відкрито спрощене позовне провадження. 21 грудня 2021 року від представника відповідача ПП «Дружба\~6» адвоката Литвиненко Д.Г. надійшов відзив на позовну заяву, у якому остання заперечує проти позову в повному обсязі, вважає його необґрунтованим, безпідставним та недоведеним. Позивачем обрано неналежний спосіб захисту (а.с. 62-65). Ухвалою суду від 05 січня 2022 року призначена судова почеркознавча експертиза, провадження у справі зупинено (а. с. 86-87). 01 червня 2022 року надійшов висновок судової почеркознавчої експертизи, провадження у справі відновлено, призначено підготовче засідання на 21 червня 2022 року (а. с. 115-126, 131). 21 червня 2022 року підготовче засідання закрито і справа призначена до розгляду на 07 липня 2022 року (а. с. 141). У судове засідання позивач та його представник - адвокат Жмакіна Н.В. не прибули, остання направила заяву про розгляд справи без їх з позивачем участі, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Також просила стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Представник відповідача ПП «Дружба\~6» \~адвокат Литвиненко\~Д.Г. у судове засідання не з`явилася, направила заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення позову заперечує повністю. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними у справі доказами. Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, оцінивши надані докази, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] належить земельна ділянка площею 3,58 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області з кадастровим номером 5920689500:03:003:0191 (а. с. 18-20). 01 січня 2010 року між [PERSON] та ПП «Дружба 6» укладено договір оренди земельної ділянки площею 3,58 га строком на 10 років з 01 січня 2010 року по 01 січня 2020 року (а. с. 10-17). За умовами вказаного договору [PERSON] передав в оренду ПП «Дружба 6» земельну ділянку площею 3,58 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим №5920689500:03:003:0191 (а. с. 16-17). Як вбачається з оригіналу додаткової угоди від 09 вересня 2017 року до договору оренди землі від 01 січня 2010 року, укладеною між [PERSON] та ПП «Дружба 6», до вищезгаданого договору оренди землі внесені зміни щодо строку його дії, згідно з якими зазначено строк дії договору - 31 грудня 2027 року, змінено розмір орендної плати. 04 вересня 2019 року до Державного реєстру прав на нерухоме майно внесений запис за №33131997 про державну реєстрацію іншого речового права оренди землі за додатковою угодою від 09 вересня 2017 року, індексний номер 48580383. Строк дії 31 грудня 2027 року. Орендодавець [PERSON] . Орендар ПП «Дружба 6» (а. с. 21-22). Отже, на теперішній час земельною ділянкою, що належить позивачу, користується ПП «Дружба 6». Згідно з\~висновком експертизи №34/35 від 24 травня 2022 року вбачається, що підпис від імені [PERSON] ,\~який розташований\~у графі\~«від Орендодавця»\~____/ [PERSON] »\~в розділі\~«Підписи сторін» Додаткової\~угоди від\~09\~вересня 2017\~року до\~Договору оренди\~землі від\~01\~січня 2010\~року,\~зареєстрованого 29\~червня 2010\~року за\~№041062601493,\~укладеного між\~ [PERSON] та\~Приватним підприємством «Дружба 6», виконано за допомогою кулькової ручки рукописним способом, без попередньої технічної підготовки та використання технічних засобів, не [PERSON] , а іншою особою (а. с. 116-120). Експертиза, за результатом проведення якої в матеріалах справи міститься висновок, проведена компетентним експертом, який попереджався про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Зміст зазначеного вище висновку експертизи узгоджується з іншими матеріалами справи в сукупності та не викликає сумнівів у його правильності та обґрунтованості. Доказів зворотнього суду не надано, а відтак, є належним та допустимим доказом у справі. Згідно із частиною другою статті 90 ЗК України порушені права власників земельних ділянок підлягають поновленню в порядку, встановленому законом. Відповідно до статті 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними. Згідно з ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Відповідно до приписів статей 125, 126 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Згідно з положеннями ч. ч. 1-3 ст. 3 вказаного Закону державна реєстрація прав є обов`язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав. Держава гарантує достовірність зареєстрованих прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Згідно з ч. 3 ст.\~10\~Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяжень» державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах. Відповідно до ч. 2 ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Аналізуючи викладені докази, суд дійшов висновку, що додаткова угода\~б/н\~від 09\~вересня 2017\~року до\~договору оренди\~землі від\~01\~січня 2010\~рокує нікчемною, оскільки вона суперечить зазначеним нормам закону. Враховуючи, що відповідач володіє спірною земельною ділянкою за відсутності вчиненого правочину, позивач має право витребувати спірну земельну ділянку. У відповідності до ч. 3 ст.\~26\~Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Оскільки додаткова угода між сторонами у справі не укладалася, а строк дії договору оренди землі від 01 січня 2010 року, укладеного між [PERSON] та ПП «Дружба 6», закінчився 01 січня 2020 року, відповідач без законних на те підстав нею користується, тому позовні вимоги підлягають задоволенню і земельну ділянку необхідно повернути позивачу, також слід скасувати рішення державного реєстратора Дяченко Ю.В. про реєстрацію права оренди за відповідачем на цю земельну ділянку. Також позивач просив відшкодувати понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 908 грн, витрати на правничу допомогу у цій справі в розмірі 5000 грн та витрати на експертизу в ромірі 6000 грн. Заявою від 07 липня 2022 року представник позивача уточнила розмір витрат на експертизу, просила стягнути їх у сумі 5148,30 грн (а. с. 152). Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3 ст.\~133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема: витрати на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до\~ч.\~ч.\~1-6ст.\~137\~ЦК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Частиною 8 ст.\~141\~ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Правнича допомога позивачу надавалася адвокатом Жмакіною Н.В. на підставі договору про надання професійної правничої (правової) допомоги б/н від 18 жовтня 2021 року. Відповідно до п. 4.2 вказаного договору загальний гонорар обчислюється із розрахунку 3000 грн за підготовку позовної заяви та 1000 грн за участь у одному судовому засіданні клієнт сплачує адвокату за надані послуги 5000 грн (а. с. 149). При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36),\~від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України»,\~\~від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Враховуючи складність\~справи та\~виконані роботи,\~принципи співмірності\~та розумності\~судових витрат,\~суд дійшов\~висновку про\~задоволення витрат\~позивача на\~правничу допомогу\~в сумі 3000 грн за підготовку позовної заяви, оскільки участі у судових засіданнях 01 лютого та 07 липня 2022 року представник позивача - адвокат Жмакіна Н.В. не приймала. Згідно з положеннями ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 908 грн судового збору, 3000 грн витрат за надання професійної правничої допомоги та 5148,30 грн витрат на проведення судової почеркознавчої експертизи (а. с. 104), а всього 9056,30 грн судових витрат. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного,

Outcome: approved