Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії. Ухвалою суду від 13.11.2018 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання. 15.07.2019 року [PERSON] подала зустрічну позовну заяву до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим будинком. Ухвалою суду від 25.09.2019 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду. Уточнивши позовну заяву [PERSON] вказав відповідачем [PERSON] та обґрунтувуючи позов, вказує, що він проживає у будинковолодінні за адресою: [ADDRESS] , по сусідству з ним проживає [PERSON] по [ADDRESS] . Відповідачка, порушуючи вимоги санітарних норм, не погоджуючи з ним, побудувала приміщення дворової вбиральні, яку прибудувала до приміщення його літньої кухні. Прибудова знаходиться впритул до його приміщення, чим шкодить його майну, а саме наповнювач вигрібної ями туалету руйнує фундамент приміщення його літньої кухні. Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населених місць, затвердженими Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2011 року №45, визначено, що вигрібна яма- це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Відповідно до п.2.22 вказаних Державних санітарних норм вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 метрів. Пунктом 3.25а Державних будівельних норм України 360-92 відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами має складати не менше 15 метрів. Вказує, що дії відповідача призводять до руйнування його приміщення літньої кухні, тому просить суд зобов`язати [PERSON] та [PERSON] перенести приміщення туалету з вигрібною ямою на відстань визначену державними санітарними та будівельними нормами (не менше 15 метрів) та очистити вигрібну яму, яка знаходиться впритул до приміщення літньої кухні, що належить йому, [PERSON] , який проживає по [ADDRESS] . В обґрунтування зустрічного позову [PERSON] , вказує, що їй з 24.10.1995 року належить на праві приватної власності домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . В сусідньому будинку за адресою [ADDRESS] проживає сусід [PERSON] . Відповідачем порушено вимоги будівельних норм розміщення гаража та літньої кухні. 20.03.2019 року вона звернулась до Кам`янець-Подільського міського голови щодо вирішення питання про знесення гаража та літньої кухні за адресою: [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] , з урахуванням санітарних, будівельних та протипожежних норм. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради встановлено, що розташування гаража та кухні суперечить вимогам будівельних норм, що підтверджується Листом від 15.04.2019 року. Розміщення гаражу та кухні знаходиться на межі між [PERSON] та [PERSON] , що порушує будівельні, санітарні та поротипожежні норми, а саме, неможливості обслуговування домоволодіння; стікання атмосферних опадів із покрівель та карнизів будівель відповідача відбувається на межі земельної ділянки, якою вона користується; не дотримано норми освітленості; гараж, який розміщений на межі не відповідає ступені його вогнестійкості, що в свою чергу при неправильній експлуатації будівлі може спричинити майнову та моральну шкоду їй та бабусі [PERSON] , яка там проживає. Просить суд усунути перешкоди в користуванні житловим приміщенням шляхом зобов`язання [PERSON] , проживаючого по [ADDRESS] , перенести гараж та літню кухню від будівель, належних [PERSON] на відстань, що передбачена будівельними та санітарними нормами не менше 15 метрів. На зустрічну позовну заяву [PERSON] подав до суду відзив 02.08.2019 року, в якому вказує, що позовні вимоги не визнає повністю, оскільки вони викладені всупереч норм матеріального та процесуального права. Вказує, що доводи позивачки про порушення будівельних, санітарних та протипожежних норм на даний час не діють, оскільки вказані у зустрічному позові правові акти діяли приблизно в 70-тих роках 20-го століття та мають відповідати вимогам нормативно правових актів, які діяли станом на той час. Аналізуючи матеріали справи, [PERSON] стала співвласником будинковолодіння 24.10.1995 року та повним власником - 07.04.2009 року. На час вступу в право власності нерухоме майно мало саме такий вигляд. Він став власником будинковолодіння 11.09.2008 року, не вчиняв жодних дій, які б порушували права [PERSON] , не будував, згаданих у позові приміщень. Вказані приміщення не є об`єктами самочинного будівництва, а всі зазначені у технічному паспорті. Додає, що строки позовної давності сплинули і позивач не звертався до суду про їх поновлення. Неможливо встановити із фото-доказів зустрічного позову відстань, на якій знаходяться вказані приміщення. Крім того, межа між будинковолодінням визначена умовно попередніми власниками майна, відповідні роботи спеціалістами по встановленню межі між будинковолодіннями не проводилось. Крім того, звертає увагу суду, що у технічному паспорті, який складено 26.12.2017 року на плані земельної ділянки, яка належить [PERSON] не вказано вбиральню, про яку йде мова у первинному позові. [PERSON] , його представник [PERSON] в судовому засіданні позов підтримують та просять суд задовольнити вимоги повністю, зустрічний позов не визнають,просять відмовити у задоволенні позову. [PERSON] та представник відповідачів [PERSON] в судовому засіданні первісний позов не визнають повністю, просять суд позов не задовольняти, зустрічний позов підтримують та просять суд його задовольнити. Суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних матеріалів. Свідки [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні показали, що дійсно [PERSON] та [PERSON] є сусідами по [ADDRESS] . Між сторонами є суперечка через прибудови, які заважають та завдають незручності у користуванні своїм майном. Заслухавши позивача ( відповідача по зустрічному позову), представника позивача, відповідачку [PERSON] (позивачку по зустрічному позову) та представника відповідачів, свідків, вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне. \~ \~ \~ \~ [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] , за яким значиться Ѕ частка приватної спільної часткової власності домоволодіння на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.09.2008 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори Барановським С.Ф., зареєстрованого в реєстрі за №1-4020, в якому померлий [PERSON] заповів спадкове майно сину [PERSON] , до якого входить житловий будинок з відповідними надвірними будівлями до нього та земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, площею 1000 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Таким чином, за [PERSON] значиться 1/2 частка приватної спільної часткової власності домоволодіння по [ADDRESS] , згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 07.10.2008 року №20495983. \~ \~ \~ \~ Згідно Технічного паспорту на жилий будинок індивідуального житлового фонду за адресою: [ADDRESS] , від 08.08.2008 року, реєстраційний номер 10684633, встановлено, що власниками будинковолодіння є [PERSON] та [PERSON] , загальною площею 116,1 кв.м., з яких житлової 50,9 кв.м., значиться літня кухня та гараж. Встановлено, що між сторонами виник конфлікт щодо стічних вод, які стікали з криші дворової вбиральні (туалету), яка розташована на території будинковолодіння відповідачів по [ADDRESS] , на фасад будівлі, тобто літньої кухні, [PERSON] по [ADDRESS] , тому позивач [PERSON] звернувся з позовом усунути йому перешкоди та перенести приміщення туалету з вигрібною ямою на відстань, визначену державними санітарними та будівельними нормами (не менше 20 метрів) та очистити використану вигрібну яму, яка знаходиться впритул до приміщення літньої кухні. Відповідачка [PERSON] позов не визнала та звернулась до [PERSON] із зустрічним позовом про усунення перешкод у користуванні її житловим будинком, оскільки тим також порушено санітарні та будівельні норми, так як між її будинком та дерев`яним гаражем, та літньою кухнею [PERSON] відстань менше ніж 15 метрів. Відповідно до Листа від 01.12.2017 року за №Я/1919-07-01 виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради факт пошкодження стіни [PERSON] підтвердився, стічні води з криші туалету, який розташований на території будинковолодіння [ADDRESS] , стікають на фасад його будівлі. Працівниками КП «Муніципальна поліція» проведено зустріч із дочкою власниці домоволодіння [ADDRESS] , [PERSON] та надано їй припис про те, щоб провести водовідведення з криші туалету на свою територію. Перевіркою встановлено, що умови припису виконано. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради Листом «Щодо розгляду звернення [PERSON] » від 29.05.2018 року №129/01-15, під час проведення позапланової перевірки виявлено, що власницею будинковолодіння по [ADDRESS] , побудована дворова вбиральня, яка прибудована до господарської будівлі будинковолодіння по [ADDRESS] . Згода власника на прибудову відсутня, а відстань від дворової вбиральні до літної кухні становить менше 12 метрів, що суперечить вимогам будівельних норм. На момент проведення позапланової перевірки факту виконання будівельних робіт по [ADDRESS] не виявлено. Встановлено, що [PERSON] прийняла від [PERSON] у власність 29/50 частин житлового будинку з відповідними частинами надвірними будівлями, що знаходяться по [ADDRESS] , згідно Договору дарування від 07.04.2009 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори Барановським С.Ф. зареєстрованого в реєстрі 1-884. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Кам`янець-Подільського міжміського бюро технічної інвентаризації від 22.11.2009 року №24530164 29/50 приватна спільна часткова власність зареєстрована за [PERSON] на підставі договору дарування від 07.04.2009 року, зареєстрованого в реєстрі №1-884 Першою Кам`янець-Подільською державною нотаріальною конторою. [PERSON] прийняла від [PERSON] у дар 21/50 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться по [ADDRESS] і розташованій на земельній ділянці площею 600 кв.м., згідно Дублікату Договору дарування від 24.10.1995 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори Ганасюк Н.П., зареєстрованого в реєстрі 3-1664. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Кам`янець-Подільського міжміського бюро технічної інвентаризації від 22.11.2009 року №24530162 21/50 приватна спільна часткова власність зареєстрована за [PERSON] на підставі дублікату договору дарування від 29.10.2009, зареєстрованого в реєстрі №3-1664 Першою Кам`янець-Подільською державною нотаріальною конторою. Таким чином, [PERSON] є власником житлового будинку, А-1 загальною площею 62,6 кв.м., сараю-Б, гаражу В, сараю-б, огорожі, огорожі, замощення за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер 1431448068104, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08.12.2017 року №106735057, Технічного паспорту на жилий будинок індивідуального житлового фонду від 26.12.2017 року, реєстраційний номер 1431448068104. У технічному паспорті, який складено 26.12.2017 рок,у на плані земельної ділянки, яка належить [PERSON] , не вказано вбиральню Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради Листом «Щодо розгляду звернення [PERSON] » від 15.04.2019 року №0/550-0201 стосовно порушення вимог державних норм розміщення гаража та літньої кухні по [ADDRESS] , розглянуто та вказано, що під час обстеження будинковолодіння по [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] , виявлено, що розташування раніше побудованих гаража та літньої кухні суперечить вимогам будівельних норм. Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частинами 1 і 4 статті 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. \~ \~ \~ \~ Положення цього конституційного принципу кореспондуються із нормами статей\~317,\~319,\~321 ЦК України, згідно яких власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. \~ \~ \~ \~ \~Згідно ст.\~391\~ЦК України,власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. «Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населених місць», від 05.04.2011 року №457/19195, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2011 року №145, вказано, що вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Згідно пункту 2.22. вищевказаних норм, вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та\~відпочинку населення\~на відстань\~не менше\~20\~м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством. В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки. Позивач [PERSON] в позові посилається на Державні Будівельні Норми 360-92, однак вони втратили чинність на підставі затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» Наказом від 23.04.2018 року №100 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України. Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 року №104 затверджено Державні Будівельні Норми Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій», в якому вказано, визнати такими, що втратили чинність, ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій», затверджені наказом Мінрегіону від 23 квітня 2018 року\~№ 100, з дня набрання чинності ДБН Б.2.2-12:2019. На даний час чинними вважаються Державні Будівельні Норми Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій», затверджені Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 року №104. Ці державні будівельні норми поширюються на планування і забудову територій населених пунктів та міжнаселенних територій на державному, регіональному та місцевому рівні й застосовуються у відповідності. Згідно п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 допустимі відстані від житлових будинків до господарських будівель і споруд наведені в таблиці 6.7. Згідно таблиці 6.7 житлові будинки та літня кухня повинні мати допустиму відстань - в розмірі 15м до господарських будівель, сараїв, (для худоби, інших тварин та птахів площею до 50кв.м.), - в розмірі 20 м до майданчиків для компосту, дворової вбиральні, сміттєзбірника, сховища для добрив та ядохімікатів. Примітки до таблиці 6.7 пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 вказують, що господарські будівлі і гаражі сусідніх ділянок допускається блокувати. Вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконані з конструкцій, що запобігають фільтрації фекальних стоків у ґрунт. Встановлено, що відповідачами по первісному і зустрічному позову порушено норми ДБН Б.2.2-12:2019, відносно дворової вбиральні, вигрібної ями, приміщення літньої кухні та дерев`яного гаража, оскільки дворова вбиральня та інші приміщення розміщені менше, ніж за 20 м. з допустимої норми відстані до будинковолодінь по [ADDRESS] та [ADDRESS] , де проживають позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Листами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради від 08.09.2020 року, за №101/01-15, Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради від 15.04.2019 року за №0/550-0201. та підтверджується показами свідків у суді [PERSON] , [PERSON] . Таким чином, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії відповідачами слід задовольнити, шляхом перенесення ними приміщення туалету з вигрібною ямою на відстань, визначену державними санітарними та будівельними нормами (не менше 20\~метрів) від будинковолодіння [PERSON] та очистити використану вигрібну яму, яка знаходиться впритул до приміщення літньої кухні. Враховуючи норми, передбачені ДБН Б.2.2-12:2019, в пункті 6.1.41, житлові будинки та літні кухні, повинні мати допустиму відстань в розмірі 15м до господарських будівель, сараїв, (для худоби, інших тварин та птахів площею до 50кв.м.), гаражів, тому зустрічний позов [PERSON] слід задовольнити частково, а відповідачу [PERSON] слід усунути перешкоди відповідачам шляхом перенесення свого дерев`яного гаражу від житлового будинку по [ADDRESS] , належного [PERSON] , на відстань, визначену державними санітарними та будівельними нормами (не менше 15 метрів), а у перенесенні капітальної споруди, літньої кухні, яка зазначена у технічному паспорті [PERSON] і була збудована разом з будинком раніше, слід відмовити. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії та задоволення позову [PERSON] частково про зобов`язання вчинити певні дії. Згідно п. 1 ч.2 ст.141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача, тому судові витрати в розмірі по 496,20 грн. з кожної підлягають стягненню із [PERSON] та [PERSON] в дохід держави. Згідно п.3 ч.2 ст.141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог. У відповідності до п.2.ч.2, ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», тому суд вирішив, повернути з бюджету держави кошти на користь [PERSON] в розмірі 384,20 грн.. На підставі ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій» затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 року №104, «Державних санітарних нормам та правила утримання територій населених місць», від 05.04.2011 року №457/19195 затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2011 року №145, ст.ст.16,41,317,319,321,391 ЦК України та

Outcome: partial