Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-31 00:00:00

В вересні 2021 року [PERSON] звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до Другого відділу ДВС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] про визнання недійсними електронних торгів, в обґрунтування якого вказала, що 18.12.2020 заочним рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області у справі № 686/21939/20 за позовом [PERSON] з позивачки стягнуто заборгованість за договором позики від 20 листопада 2015 року грошові кошти в сумі 25000 доларів США, що еквівалентно 695460 грн. Про заочне рішення суду позивачка дізналась наприкінці квітня 2022 року, а копію рішення отримала лише 14.05.2021. Вказує що жодних договорів із [PERSON] не укладала, ніяких коштів не отримувала, особисто з ним не знайома і ніяких справ з ним не мала. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 01.07.2021 заочне рішення скасовано а справа призначено до розгляду в загальному порядку. А 12.07.2021 невідомі особи зірвавши замки в її квартирі [ADDRESS] проникли в квартиру, після чого позивачка дізналась, що її квартиру без її відома накладено арешт, виставлено на електронні торги і на торгах її придбав [PERSON] в межах виконавчого провадження ВП № 64597433. Про існування вказаного виконавчого провадження позивач нічого не знала, жодних документів стосовного примусового виконання не отримувала. У відповідь на адвокатський запит, позивач отримала в липні 2021 року копії документів щодо виконавчого провадження, зі змісту яких вбачається, що арешт та опис майна, оцінка майно та інші проводились без участі позивача, у зв`язку з чим не володіла необхідною для захисту своїх прав та законних інтересів інформацією та не мала фізичної можливості, як заперечувати щодо даних процесуальних документів, так і оскаржувати їх. Вважає, що електронні торги, які відбулись 22.06.2021 з реалізації арештованого майна, були проведені з порушенням норм чинного законодавства, позивач не володіла необхідною інформацією для захисту свої прав та законних інтересів, не мала можливості заперечувати та оскаржувати їх, а тому на підставі ст.ст. 203,2015 ЦК України просить визнати недійсними торги з продажу квартири, скасувати протокол проведення електронних торгів, стягнути судові витрати. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, крім цього пояснив, що розгляд справи щодо стягнення з [PERSON] боргу за договором позики не завершено, оскільки позивач не надав оригінал боргової розписки для проведення судової почеркознавчої експертизи. Представник відповідача Другого відділу ДВС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в судовому засіданні позов не визнала, надала відзив на позов, де зазначила, що одержавши від стягувача виконавчий лист на підставі рішення суду, котре набрало законної сили та було чинним на момент видання такого виконавчого листа, виконавець не лише мав право відкрити виконавче провадження, а й був зобов`язаний це зробити з урахуванням обов`язковості судового рішення. [PERSON] повідомлялась про відкриття виконавчого провадження, про арешт майна боржника, про опис та арешт майна боржника, про вартість описаного та арештованого майна рекомендованим листом з повідомленням про вручення, яке повернуто на адресу ДВС без вручення з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Електронні торги, за результатами яких реалізовано майно, відбулись з дотриманням норм чинного законодавства, оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм порядку, а обгрунтовує свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний оскарження, відсутні правові підстави для визнання електронних торгів недійсними. Позивач не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів, просить у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за відсутності представника, відзив на позов де зазначив, що у ДП «СЕТАМ», як у організатора електронних торгів, відсутні повноваження надавати правову оцінку діям посадових осіб відділу ДВС, зокрема, перевіряти відомості наведені в заявці, окрім повноти заповнення заявки. ДП «СЕТАМ», як організатор електронних торгів, здійснило всі передбачені законодавством дії для реалізації майна, а тому підстави для визнання електронних торгів недійсними відсутні, адже за наявних обставин така позовна вимога не узгоджується із ч. 1 ст. 2015 ЦК України, просить в позові відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, надав письмові пояснення, де зазначив, є добросовісним набувачем квартири [ADDRESS] , доводи позивача про відсутність інформації про наявне виконавче провадження та відсутність підписів позивача у постанові виконавця про опис та арешт майна (коштів) боржника від 12.03.2021 що доводять той факт, що позивач у справі не була присутня під час опису та арешту квартири - не можуть бути доказом протиправних дій державного виконавця у виконавчому провадженні № 64597433 та не є підставою для визнання недійсними результатів електронних торгів, переможцем яких став [PERSON] , просить в позові відмовити. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши докази у справі встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 245786555 від 24.02.2022. 18.12.2020 Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області ухвалив заочне рішення у справі № 686/21939/20 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу за договором позики. 22.02.2021 до відділу ДВС надійшла заява від [PERSON] про відкриття виконавчого провадження за виконавчим листом №686/21939/20 виданим 16.02.2021 Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області про стягнення боргу 25000 доларів США, що еквівалентно 695460 грн. 00 коп. з [PERSON] на його користь. 22.02.2021 начальником відділу Джубабою Д.О. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №64597433 з виконання виконавчого листа №686/21939/20 виданого 16.02.2021 Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області про стягнення боргу 25000 доларів США, що еквівалентно 695460 грн. 00 коп. з [PERSON] на користь [PERSON] , постанову про стягнення мінімальних витрат виконавчого провадження у розмірі 158,15 грн., постанову про стягнення виконавчого збору у розмірі 69546 грн. Копії вищевказаних постанов у ВП №64597433 направлено боржнику [PERSON] рекомендованим листом (трек-номер 2900704800981) за адресою, вказаною у виконавчому документі, а саме: [ADDRESS] . 05.04.2021 лист повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання у поштовому відділені. 11.03.2021 начальником відділу Джубабою Д.О. винесено постанову ВП №64597433 про арешт майна боржника, а саме: квартири [ADDRESS] . Копію постанови направлено боржнику [PERSON] рекомендованим листом (трек-номер 2900704850105) за адресою, вказаною у виконавчому документі, а саме: [ADDRESS] . 26.04.2021 року лист повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання у поштовому відділені. 12.03.2021начальником відділу Джубабою Д.О. винесено постанову ВП №64597433 про опис та арешт майна боржника, - квартири [ADDRESS] . Копію постанови направлено боржнику [PERSON] рекомендованим листом (трек-номер 290070467042) за адресою, вказаною у виконавчому документі, а саме: [ADDRESS] . 26.04.2021 року лист повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання у поштовому відділені. 21.05.2021 [PERSON] повідомлено про вартість описаного та арештованого майна шляхом направлення їй повідомлення засобами поштового зв`язку в порядку ч. 5, ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження". Копію постанови направлено боржнику [PERSON] рекомендованим листом із зворотнім повідомленням (трек-номер 2900704923668) за адресою, вказаною у виконавчому документі, а саме: [ADDRESS] . 29.06.2021 року лист повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання у поштовому відділені. 31.05.2021 нерухоме майно боржника, а саме: квартира, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] передано на реалізацію до Системи електронних торгів арештованим майном та присвоєно реєстраційний номер лота 481632. Електронні торги призначено на 22.06.2021 року. Відповідно до протоколу № 543690 від 22.06.2021 року про проведення електронних торгів, торги по лоту № 481632 відбулися та переможцем торгів визнано [PERSON] , який придбав майно за ціною 361 100 грн. 00 коп. 05.07.2021 року переможцю торгів видано Акт про проведення електронних торгів. 05.07.2021 начальником відділу Джубабою Д.О. на підставі п. 2 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 01.07.2021 заочне рішення суду від 18.12.2020 № 686/21939/20 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу за договором позики скасовано, а справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Станом на день ухваленні рішення у цій справі, розгляд справи № 686/21939/20 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу за договором позики не завершено. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження). Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто це правочин. Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18) та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18). Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першої статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 09 червня 2021 року у справі № 344/20757/18 (провадження № 61-21439св19). ДП "СЕТАМ" відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року № 1008/5 «Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок), є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, а також виконання інших функцій, передбачених Порядком. Пунктом 3 розділу II Порядку закріплено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абз. З - 16 п. 2 цього розділу. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): -копії виконавчого документа (паперова копія виконавчого документа, виданого у формі електронного документа), а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; -копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02.06.2016 № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акту опису та арешту майна боржника; -копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам ч. 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження») -у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; -копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Абз. 2 п. 4 розділу II Порядку передбачено, що у разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. На виконання наведених вище приписів Порядку виконавець подав заявку на реалізацію нерухомості разом із відповідними документами. Прилюдні торги можуть бути визнані недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Схожих висновків дійшли Верховний Суд України у постановах від 18 листопада 2015 у справі № 6-1884цс15, від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц та Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16. З матеріалів виконавчого провадження №64597433 вбачається, що жодний документ не був вручений [PERSON] , внаслідок чого : - позивачка не була обізнана, що відкрито виконавче провадження, на майно накладено арешт та здійснено експертну оцінку цього майна; - позивачка не знала як про рішення суду про стягнення боргу, яке набрало законної сили, так і про відкрите виконавче провадження щодо його виконання. В подальшому заочне рішення суду скасоване, але на час скасування заочного рішення майно позивачки вже було реалізоване, що призвело до непропорційного втручання у майнові права позивачки та покладення на позивачку надмірного тягаря. За змістом частини першої статті 4, частини першої статті 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод або законних інтересів; здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За змістом наведених приписів способи захисту цивільного права чи інтересу - це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). Іншими словами, це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (пункт 14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 310/11024/15-ц). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування. Частинами першою, третьою ст. 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу). Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Враховуючи вищевикладене, визнання електронних торгів недійсними повернення кожній стороні в натурі одержаного на виконання недійсного правочину відповідає змісту відповідного права, характеру його порушення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Відповідно до ч.2, 3 ст. 141 ЦПК України підлягають з Другого відділу ДВС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) на користь [PERSON] судові витрати в сумі 1362 грн.( 908,00грн. при подання позовної заяви та 454,00 грн. із заяви про забезпечення позову). Ухвалою суду від 01.08.2022 заяву про збільшення позовних вимог повернуто позивачу [PERSON] , при поданні заяви позивачкою сплачено 2492,40 грн. судового збору, який підлягає поверненню з державного бюджету відповідно до ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Outcome: approved