Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-22 00:00:00

29 листопада 2021 року до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся позивач через свого представника із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого послався на те, що 10 серпня 2021 року в м. Дніпрі на вул. Калинова в району буд.№47 сталася ДТП за участю сторін, як водіїв транспортних засобів. Одразу після події ДТП відповідач вчинив дрібне хуліганство, як виразилось у тому, що він пошкодив дзеркало заднього виду на автомобілі позивача «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] , чим завдав позивачу майнової шкоди в розмірі вартості відновлювального ремонту авто на суму 17202 гривень. За таких обставин позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просив суд стягнути з відповідача на користь позивача вищевказану суму в рахунок відшкодування розміру завданої майнової шкоди, а також покласти на відповідача судові витрати по справі. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05 січня 2022 року позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу відповідний строк для усунення недоліків його позову. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 лютого 2022 року у зв`язку із повним та своєчасним усуненням позивачем недоліків свого позову позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, яку вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав, наполягав на задоволенні позову в повному обсязі з викладених у нього підстав. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі, вважаючи розмір майнової шкоди явно завищеним, право на подання відзиву не скористався, заяв, клопотань про призначення у справі відповідної судової експертизи для визначення розміру майнової шкоди не заявляв. За таких обставин суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у даному судовому засіданні на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Вислухавши сторін та дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного. Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини сторін. В судовому засіданні встановлено, що позивач є власником автомобіля «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію цього транспортного засобу, копією паспорту позивача. 10 серпня 2021 року мала місце ДТП. Так, відповідач у вказаний день о 08 годині 25 хвилин, керуючи автомобілем «Skoda Fabia» д.н.з. [NUMBER] в районі буд.№47 по вул. Калинова в м. Дніпрі, де в порушення вимог п.10.9 Правил дорожнього руху, під час руху заднім ходом не переконався, що це буде безпечним, в результаті чого допустив зіткнення з автомобілем «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] , який стояв нерухомо та яким керував позивач, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження. При цьому в той же день на тому ж місця о 08 годині 20 хвилин відповідач пошкодив дзеркало заднього виду на автомобілі «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] , чим вчини дрібне хуліганство, тобто порушив громадський порядок і спокій громадян. Викладені обставини ДТП та дрібного хуліганства, зокрема те, що пошкодження дзеркала автомобіля позивача не пов`язане та не є наслідком ДТП, а утворює за своїми наслідками окремий склад делікту, а також вина відповідача у вчиненні такого делікту та завданні майнової шкоди внаслідок цього встановлені постановою судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.\~Дніпропетровська від 05 жовтня 2021 року, якою відповідач був визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень та притягнутий до адміністративної відповідальності в тому числі і за ст.173 КУпАП (дрібне хуліганство). Оскільки дана постанова суду набрала законної сили ще 19 жовтня 2021 року, викладені в ній фактичні обставини спричинення майнової шкоди та вина відповідача у її спричиненні відповідно до ст.82 ч.6 ЦПК України є преюдиційно встановленими та не підлягають доказуванню. Той факт, що пошкодження відповідачем дзеркала належного позивачу автомобіля «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] за вищевикладених обставин не є складовою події ДТП підтверджується і копією протоколу огляду транспортного засобу від 25 жовтня 2021 року. Відповідно до копії рахунку № [NUMBER] від 08 листопада 2021 року, складеного ТОВ фірма «Алмаз Мотор, Лтд», вартість відновлювального ремонту автомобіля позивача «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] в частині заміни пошкодженого дзеркала заднього огляду та супутніх цьому робіт і матеріалів становить 17202 гривень. Як встановлено судом у відповідності до ст.82 ч.1 ЦПК України відповідачем вартість означеного вище відновлювального ремонту автомобіля позивача не відшкодована. При цьому з огляду на обставини пошкодження відповідачем дзеркала заднього огляду автомобіля позивача вартість відновлювального ремонту цього елементу авто не може бути відшкодована страховиками обов`язкової цивільно-правової відповідальності сторін, як власників транспортних засобів, перед третіми особами, МТСБУ, оскільки виходить за межі страхового випадку ДТП. Правовідносини, які виникли між сторонами, врегульовані нормами ЦК України. Так, за змістом ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Нормою ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками,\~зокрема,\~є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Положеннями ст.1192 ЦК України передбачено, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. За змістом ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не можу ґрунтуватись на припущеннях. Оцінюючи дослідженні в судовому засіданні докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми для прийняття рішення у справі по суті. Аналізуючи встановлені в судовому засіданні на підставі таких доказів фактичні обставини в контексті наведених норм законодавства, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного. Зміст норм ст.ст.11, 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення деліктного зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди виникає за таких умов: наявність майнової шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала майнової шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала майнової шкоди, та її результатом майновою шкодою; вина особи, яка завдала майнової шкоди. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність усіх зазначених умов є обов`язковою для ухвалення судом рішення про відшкодування майнової шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за завдану майнову шкоду. При цьому цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях із відшкодування майнової шкоди передбачає презумпцію вини заподіювача майнової шкоди, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача майнової шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні майнової шкоди, натомість зобов`язаний подати докази, що підтверджують факт завдання такої шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої майнової шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати таку шкоду. Водночас саме на відповідача законом покладається обов`язок зі спростування презумпції вини заподіювача шкоди. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України). Аналогічні правові висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного суду від 26 листопада 2019 року по справі №910/20261/16, а також у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2021 року по справі №199/6521/19, від 23 вересня 2021 року по справі №199/3654/18, від 02 лютого 2022 року по справі №447/938/14-ц, від 23 лютого 2022 року по справі №473/468/17, від 03 травня 2022 року по справі №450/4163/18. Стосовно спірних правовідносин, то судом в ході розгляду справи на підставі наявних у ній доказів достеменно підтверджено заявлені позивачем в обґрунтування свого позову такі фактичні обставини, як вчинення відповідачем 10 серпня 2021 року о 08 годині 20 хвилин в районі буд.47 по вул. Калинова в м. Дніпро дрібного хуліганства, що виразилось в пошкодженні дзеркала заднього огляду належного позивачу автомобіля «Toyota Camry» д.н.з. [NUMBER] , внаслідок чого, в свою чергу, відповідачем було завдано позивачу майнової шкоди в розмірі вартості відновлювального ремонту автомобіля позивача в частині вартості заміни пошкодженого дзеркала заднього огляду та супутніх цьому робіт і матеріалів на загальну суму 17202 гривень. Такі обставини, встановлені і підтвердженні матеріалами цивільної справи, дають суду достатні підстав вважати доведеним наявність всіх обов`язкових елементів складу цивільного деліктного правопорушення із заподіяння майнової шкоди, а тому, враховуючи, що відповідачем не подано жодних доказів на спростування своєї вини та розміру заявленої до стягнення майнової шкоди, суд приходить до висновку про обґрунтованість і доведеність заявлених позовних вимог, а отже і про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат,

Outcome: approved