Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-19 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] помер її дід - [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме дві земельні ділянки площею 6,0834 га та 0,3234 га, що розташовані на території Рижанської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. [PERSON] є спадкоємцем майна по закону. Позивач 20.11.2020 року зверталася до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вона вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки тривалий час фактично проживає за межами України, не знала про смерть спадкодавця та не мала документів на підтвердження родинних відносин. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном три місяці, після набрання рішенням законної сили. В судове засідання представник позивача не з`явився, до суду направив заяву про розгляд справи без його участі, просить задовольнити позов в повному обсязі. Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, позов визнає. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Згідно листа №464 від 02.11.2021 року Житомирського геріатричного пансіонату, [PERSON] похований в м. Житомирі на Корбутівському кладовищі, онука померлого [PERSON] не повідомлялась про смерть діда в зв`язку з відсутністю в справі інформації про родичів. Відповідно до рішення Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 06 травня 2021 року [PERSON] , [INFO] є онукою [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в с. Іванівка Житомирського району Житомирської області. Відповідно до копій державних актів на право власності на земельні ділянки серії ЯГ №299018 та №299849 [PERSON] належать земельні ділянки площею 6,0834 га та 0,3234 га, що знаходяться за території Рижанської сільської ради Житомирського (Хорошівського) району Житомирської області. Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Андрус А.В. №230/01-16 від 20.11.2020 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] та рекомендовано звернутись з позовом до суду. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №68778097 від 07.04.2022 року та відповіді Хорошівської державної нотаріальної контори після смерті [PERSON] спадкова справа на його майно не заводились. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки тривалий час проживає за межами України, не знала про смерть спадкодавця та не мала документів на підтвердження родинних відносин. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру та відсутність заперечень на позовну заяву, свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є його внучка - [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що тривалий час проживає за межами України, не знала про смерть спадкодавця та не мала документів на підтвердження родинних відносин, відповідач відзив на позовну заяву не подав, що свідчить про відсутність заперечень проти позову, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved