Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-04 00:00:00

У вересні 2019 року позивач [PERSON] , як законний представник в інтересах малолітнього сина [PERSON] звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРМТЕК» про визнання недійсними видаткових касових ордерів, в якому просять визнати недійсним видатковий касовий ордер № 3 від 20.09.2017 року, на суму 45 000 грн, яка видається [PERSON] на підставі: «Виплата частки статутного капіталу»; визнати недійсним видатковий касовий ордер № 6 від 21.09.2017 року, на суму 12 000 грн, яка видається [PERSON] на підставі: «Виплата частки статутного капіталу»; визнати недійсним видатковий касовий ордер №9 від 22.09.2017 року, на суму 45 000 грн, яка видається [PERSON] на підставі: «Виплата частки статутного капіталу». Позов мотивовано тим, що [PERSON] був учасником ТОВ «АРМТЕК», з належною часткою у розмірі 450 000, 00 грн, що складає 10% статутного капіталу, 10% голосів, 10 часток відповідно до Статуту №10701050007028553 ТОВ «Армтек». [INFO] [PERSON] помер. [PERSON] , як законний представник в інтересах свого малолітнього сина 26.09.2008 року народження [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом №155. ТОВ «АРМТЕК» в особі директора [PERSON] було оформлено оспорювані видаткові касові ордери. Вказані видаткові касові ордери не відповідють вимогам закону, обгрунтовуючи це тим, що документи на видачу готівки мають бути підписані керівником і головним бухгалтером або працівником підприємства, який на це уповноважений керівником, в той час, як дані ордери підписані лише керівником ТОВ «АРМТЕК». Позивач стверджує, що на момент підписання осопрюваних видаткових ордерів, у колонці «Підстава» не було жодних написів. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва 23.09.2019 року відкрито провадження по справі та призначено судове засідання. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2019 року у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] та [PERSON] - адвоката Мельника О.С. про забезпечення позову відмовлено. Ухвалою Київського апеляційного суду від 05.11.2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ «АРМТЕК» на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2019 року. Ухвалою Святошинського раойнного суду м. Києва від 9.12.2019 року відмовлено у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] та [PERSON] - адвоката Мельника О.С. про забезпечення позову. Ухвалою Київського апеляційного суду від 05.11.2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ «АРМТЕК» на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2019 року. 06.02.2020 року постановою Верховного Суду касаційну скаргу ТОВ «АРМТЕК» залишено без задоволення. Ухвалою Київського апеляційного суду від 01.12.2020 року апеляційну скаргу ТОВ «Армтекхолд» на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2019 року повернуто особі, яка її подала. Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.03.2021 року апеляційну скаргу [PERSON] на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2019 року повернуто. 13.05.2021 ухвалою Святошинського районного суду м. Києва задоволено заяву позивача [PERSON] , як законного представника в інтересах малолітнього [PERSON] про витребування доказів. Ухвалою Київського апеляційного суду від 06.09.2021 року повернуто апеляційну скаргу [PERSON] . В судовому засіданні позивач [PERSON] , як законний представник в інтересах малолітнього сина [PERSON] підтримала позовні вимоги в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Представник ТОВ «АРМТЕК» в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. Генеральний директор ТОВ «АРМТЕК» [PERSON]. 05.05.2021 року направив відзив на позовну заяву, в якому просить вімовити в задоволенні позову посилаючись на обставини викладені в відзиві. Генеральний директор ТОВ «АРМТЕК» подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи до дати скасування воєнного стану. Учасники судового процесу мають можливість скористатись своїми правами, а саме: прибути до суду; або, надавши всі докази до суду, звернутись до суду з заявою про розгляд справи без їх участі; або подати заяву про проведення судового засідання в режимі відео-конференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних. Враховуючи те, що справа розглядається судом з вересня 2019 року, суд вважає за можливе відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача Генерального директора ТОВ «АРМТЕК» [PERSON]. про відкладення судового засідання та розглянути справу. Суд, розглянувши матеріали і з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення позивача, дослідивши інші наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наступні обставини. Відповідно до Статуту ТОВ «АРМТЕК» №10701050007028553, зареєстрованого державним реєстратором Печерської районної державної адміністрації Хаустовой М.Є. від 23.12.2010 року, учасниками Товариства є : громадяни України [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 29). Згідно п. 7.2. Статуту, частка у статутному капіталі [PERSON] сформована за рахунок грошового внеску у розмірі 450 000 грн., що складає 10% статутного капіталу, 10% голосів, 10 часток (а.с. 34). Відповідно з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 12.06.2017 року [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . З свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.02.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 155, посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиненко О.М. вбачається, що спадкоємцями зазначеного в цьому свідоцтві майна [PERSON] , який помер [INFO] є його донька [PERSON] , його малолітній син [PERSON] , його малолітня донька [PERSON] . Крім цього, відповідно до вказаного свідоцтва про право на спадщину за законом, спадщина складається з: транспортного засобу -автомобіль марки «Lexus»; транспортного засобу - автомобіль марки «Toyota»; грошових котштів в сумі 306 000.00 грн., які підлягають сплаті Товариством з обмеженою відповідальністю «АРМТЕК». Згідно ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна провоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1217 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті. Таким чином, вищезазначені докази у їх сукупності засвідчують факт, що [PERSON] , як законний представник в інтересах свого малолітнього сина [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] . Відповідно до п.8.7 Статуту частка у статутному капіталі Товариства переходить до спадкоємця фізичної особи - учасника Товариства, без згоди інших учасників Товариства, а до правонаступника - учасника Товариства - тільки за згодою інших учасників Товариства (а.с.35). Положеннями п.8.8. Статуту при відмові від вступу то Товариства або відмові Товариства у прийнятті до нього спадкоємця йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала спадкодавцю, вартість якої визначається на день смерті учасника. У цих випадках розмір статутного капіталу Товариства підлягає зменшенню (а.с.35). Відповідно до ст. 55 Закону України «Про госопдарські товариства» при реорганізації юридичної особи, учасника товариства, або у зв`язку із смертю громадянина, учасника товариства, правонаступники (спадкоємці) мають переважне право вступу до цього товариства. При відмові правонаступника (спадкоємця) від вступу до товариства з обмеженою відповідальністю або відмові товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті) учасника. У цих випадках розмір статутного капіталу товариства підлягає зменшенню. Отже, смерть уачника товариства дає спадкоємцям право у визначений статутом та законодавством одержати вартість частини майна, пропорційному частці у статутному капіталі товариства, що належала померлому. Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «АРМТЕК» в особі директора [PERSON] було оформлено три видаткових касових оредара: - видатковий косовий ордер №3 від 20.09.2017 року на суму 45 000 грн., яка видається [PERSON] на підставі «Виплата частки статутного капіталу», підписаний керівником [PERSON] та скріплений печаткою; - видатковий касовий ордер № 6 від 21.09.2017 року, на суму 12 000 грн, яка видається [PERSON] на підставі : «Виплата частки статутного капіталу», який підписаний керівником [PERSON] та скріплений печаткою; - видатковий касовий ордер №9 від 22.09.2017 року, на суму 45 000 грн, яка видається [PERSON] на підставі : «Виплата частки статутного капіталу», який підписаний керівником [PERSON] та скріплений печаткою. Форма видаткового касового ордеру передбачена у Додатку 3 у Постанові Правління Національного Банку України «Про затвердження положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 15.12.2004 року № 637 (чинного на момент видачі ордеру). Пунктом 3.4. даної Постанови зазначено, що видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими оредарами (додаток 3) або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки моють підписувати керівник і головний бухгалтер або працівник підприємства, який на це уповноважений керівником. До видаткових ордерів можуть додаватися заява на видачу готівки, розрахунки тощо. Як вбачається з копій документів, доданих до позову, всі три видаткових ордери підписані лише керівником ТОВ «АРМТЕК» [PERSON]., та не підписані бухгалтером, або іншим, уповноваженим на це працівником. Пунктом 1.2. Постанови Правління Національного Банку України «Про затвердження положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 15.12.2004 року № 637 визначено, що касовий ордер- первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовється для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Отже, виходячи з поняття «касовий ордер», застосовувати видатковий касовий ордер, як належний документ, для підтвердження виплати частки у статутному капіталі - невірно. Згідно ч. 1 ст. 125 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодерження в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені в ч. 1-3 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). У ч. 1 ст. 203 ЦК України, закріплено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави й суспільства, його моральним засадам. Відповідно до п. 8.1. Статуту, учасник Товариства має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам Товариства, або треті особам, повідомивши про це Товариство за два місяці. Повідомлення про наміри учасника має бути надане генеральному директору, або надіслано поштою з повідомленням про вручення (а.с. 34). Після одержання генеральним директором вищевказаного повідомлення, генеральний директор на протязі 3 днів забов`язаний ініціювати проведення позачергових Загальних зборів учасників для вирішення питання відчуження частки (її частини) учасника для чого надсилає поштою з повідомленням про вручення іншим учасникам товариства копію повідомлення про намір учасника відчужити частку (її частину) та повідомлення про час та місце проведення зборів. Повідомлення про проведення зборів повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до дня скликання загальних зборів учасників. Пунктом 8.2.Статуту частка Товариства може бути відчужена до повної її сплати лише у тій частині, в якій її уже сплачено. Відчуження учасником Товариства своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо на це надана згода іншими учасниками Товариства (а.с. 34). Згідно ст. 54 Закону України «Про господарські товариства» при виході учасника з товариства з обмеженою відповідальністю йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному капіталі. Виплата провадиться після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов з товариства, і в строк до 12 місяців з дня виходу. На вимогу учасника та за згодою товариства вклад може бути повернуто повністю або частково в натуральній формі. Учаснику, який вибув, виплачується належна йому частка прибутку, одержаного товариством в даному році до моменту його виходу. Майно, передане учасником товариству тільки в користування, повертається в натуральній формі без винагороди. Відповідно до п. 3 ст. 29 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» ( в редакції, чинній на момент укладення правочину) у разі внесення змін до установчих документів, які пов`язані із зміною складу засновників (учасників) юридичної особи, крім документів, які передбачені частиною першої цієї статті, додатково подається примірник оригіналу (ксерокопія, нотаріально засвідчена копія) одного із таких документів : - рішення про вихід юридичної їз складу засновників (учасників); - заяви фізичної особи про вихід із складу засновників (учасників); -заяви, договору, іншого документа про перехід чи передачу частки учасника у статутному капіталі товариства; - рішення уповноваженого органу юридичної особи примусове виключення засновника (учасника) із складу засновників (учасників) юридичної особи, якщо це передбачено законом або установчими документами юридичної особи. Представником відповідача ТОВ «АРМТЕК» відповідно до ухвали суду про витребування доказів від 13.05.2021 року, не надано суду жодних доказів, а саме: копію протоколів та рішень загальних зборів учасників ТОВ «АРМТЕК», згідно яких відбулося внесення змін до установчих документів юридичної особи стосовно зміни складу засновників товариства 16.06.2017 року та копії документів про зміну генерального директора [PERSON] на [PERSON] . Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ст. 81 ЦПК Укураїни кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, що ТОВ «АРМТЕК» було порушено саме процедуру переходу частки (її частини) учасника у статутному капіталі товариства до іншої особи, а саме п.п. 8.1, 8.2 Статуту, то суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню. Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення вимог позивача в повному обсязі. Вимоги про відшкодування судових витрат не заявлено. На підставі викладеного,

Outcome: approved