Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-14 00:00:00

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що за адресою по [ADDRESS] проживає відповідачка, який є споживачем послуг з централізованого опалення та/або постачання гарячої води. Відповідач своєчасно не сплачував кошти за спожиті послуги з ЦО та ЦПГВ, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість, яка станом 01.09.2021 складає 13 409, 63 грн. Крім того, позивач на підставі Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018, укладеного між ПАТ «Київенерго» та КП (КМДА) "Київтеплоенерго", прийняв право вимоги до відповідача з оплати спожитих до 01.05.2018 послуг з централізованого опалення та/або з централізованого постачання гарячої води у розмірі 754, 62 грн., яка складається з заборгованості за послуги з ЦО у розмірі 0,00 грн., та ЦПГВ у розмірі 0,00 грн. отже всього сума боргу складає 14 164,25 грн. Розрахунок заборгованості на послуги з централізованого опалення і постачання гарячої води і постачання гарячої води, здійснюється за тарифами, які закріплені Розпорядженнями КМДА, інформація про які є загальнодоступною та загальновідомим фактом, офіційно опублікована. Ухвалою від 18.01.2022 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень. Згідно ухвали суду від 15.04.2022 було визначено розгляд справи за правилами правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Позивач у судове засідання не з`явився на адресу суду подав відповідь на відзив, просив задовольнити вимоги в повному обсязі. Відповідачка у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю явки до суду через виїзд на постійне проживання за територію Німеччини. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, дійшов висновку про можливість проведення розгляду справи у відсутності сторін. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов такого висновку. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27.12.2017 № 1693 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27 вересня 2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» визначено підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго». За розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 № 591 КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Отже, з 01.05.2018 надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води здійснює КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». Відповідно до ч. 3 ст. 5 ЦК України, якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. З 01.05.2019 введено в дію Закон України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189. Відповідно до ч. 1 ст. 12 цього Закону надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Відповідно до п. 3 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» цього закону передбачено, що договори про надання комунальних послуг, укладені до введення в дію цього закону (тобто до 01.05.2019), зберігають чинність на умовах, визначених такими договорами, до дати набрання чинності договорами про надання відповідних комунальних послуг, укладеними за правилами, визначеними цим Законом. Договір за правилами такого Закону між Позивачем та Відповідачем не укладався, а тому на теперішній час діє договір укладений до 01.05.2019. Відповідно до абз. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 №1875-ІV комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газопостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. Правовідносини з постачання фізичним особам централізованого опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені Постановою КМУ від 21 липня 2005 року №630 (далі - Правила). Відповідно до п. 8 Правил послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. Відповідно до ч. 7 статті 26 Закону договір про надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. На виконання вимог Закону КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» підготовлено та опубліковано договір про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085). Зміст зазначеного договору відповідає змісту типового договору, затвердженого Правилами. Такі договори є договорами приєднання, а отже може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору вцілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови. Відповідно до норм Цивільного Кодексу України встановлено, якщо особа вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, то договір вважається укладеним. Зі змісту позовної заяви вбачається, що саме відповідач є споживачем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, проте останній своєчасно не сплачував кошти за спожиті послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, в результаті чого станом на час звернення до суду у відповідача утворилась заборгованість в загальному розмірі 14 164,25 грн., яка складається з заборгованості за спожиті з 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 0,00 грн.; заборгованості за спожиті з 01.05.2018 послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 13 409, 63 грн.; заборгованості за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 0, 00 грн. заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 754, 62 грн. Розрахунок заборгованості на послуги з централізованого опалення і постачання гарячої води, було здійснено позивачем за тарифами, які закріплені Розпорядженнями КМДА, інформація про які є загальнодоступною та загальновідомим фактом, офіційно опублікована (перелік розпоряджень додається). За відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, відповідачка [PERSON] [INFO] , зареєстрована по [ADDRESS] з 30.01.2017 по теперішній час. Згідно із витягу Реєстру територіальної громади м.Києва, за адресою кв. [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до інформації наданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» кв. [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 06.08.2003. Відповідно до статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Статтею 83 ЦПК України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Таким чином, позивачем не додано до позовної заяви жодних доказів, а судом не встановлено того, що квартира [ADDRESS] , належить на праві власності або належно оформленому праві користування [PERSON] , або інших доказів на підтвердження того, що вказана відповідачка є споживачем послуг саме за вказаною адресою. При цьому судом враховується той факт, що безпосередньо відповідачкою надано суду докази на підтвердження її проживання за межами України починаючи з 05.07.2018. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Позивачем до першого судового засідання у справі, яка розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження, не подавались суду клопотання (усні, письмові) про заміну неналежного відповідач на належного, а норми ЦПК України не дають право суду самостійно здійснювати такі дії без наявності відповідного клопотання позивача. Відповідно, право визначення особи відповідача покладено на позивача, й суд не вправі втручатися у визначення позивачем особи відповідача. Таким чином, враховуючи вище викладені обставини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed