Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), [PERSON] , третя особа: [PERSON] про зняття арешту з майна. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що на підставі свідоцтва про право на спадщину від 26.10.2005 йому на праві власності належить Ѕ частина будинку з відповідною частиною надвірних споруд по [ADDRESS] . Власником іншої Ѕ частини будинку являється [PERSON] . Зазначив, що в подальшому йому стало відомо, що постановою державного виконавця Центрального ВДВС Черкаського МУЮ на його будинок по [ADDRESS] накладено арешт, власником значиться [PERSON] , яка ніколи не була власником арештованого майна. Водночас, [PERSON] була власником будинку [ADDRESS] . Тобто, на думку позивача, арешт на його будинок державним виконавцем накладено помилково, що порушує його права як власника майна. Наразі, виконавче провадження, в рамках якого накладено державним виконавцем арешт знищено. В зв`язку з чим, просить суд зняти арешт з будинку [ADDRESS] , який зареєстровано в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна 21.09.2010, реєстраційний номер обтяження 10269046. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 лютого 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 червня 2022 року виключено Центральний відділ ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ) з кола відповідачів та залучено їх до участі у справі в якості третьої особи. Дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Клопотання щодо розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін від позивача чи відповідача до суду не надходило. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, в разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ст.\~16\~ЦК Україна кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26.10.2005, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Чуй Н.В., позивач [PERSON] успадкував після смерті [PERSON] Ѕ частину жилого будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться в [ADDRESS] . Згідно з інформаційною довідкою № 295697294 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником іншої Ѕ частини будинку [ADDRESS] являється [PERSON] . За даними відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на будинок [ADDRESS] , зареєстровано арешт, реєстраційний номер обтяження 10269046; підстава обтяження постанова Центрального ВДВС Черкаського МУЮ АА 041316 від 21.09.2010; власник [PERSON] .. Відповідно до ст. 4,5\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ст.12, 13, 81\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. У відповідності до вимог\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Статтею 41\~Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України № 6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7\~ЦПК України\~є обов`язковою для суду. Згідно положень ст.\~50\~ч. 2,\~3 Закону України «Про виконавче провадження»\~\~№ 606-XIV від 21 квітня 1999 року\~(в редакції, чинній на момент завершення виконавчого провадження), у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, зазначеної в частині другій цієї статті, для їх пред`явлення до органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження, для зняття арешту, накладеного на майно. Відповідно до ч.ч. 1,2,3\~ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Відповідно до листа Центрального ВДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 24.01.2021 перевіркою АСВП встановлено, що на виконанні в Центральному ВДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження № 20903010 з виконання виконавчого листа № 2-716, виданого 19.07.2004 Соснівським районним судом м. Черкаси про стягнення з [PERSON] на користь КС «Альянс» боргу в сумі 126565,71 грн 25.04.2016 виконавче провадження закінчено на підставі п.3 ч.1 ст. 49 ЗУ «Про виконавче провадження». Згідно п.1,2 розділу XI Правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями, виконавчі провадження, які завершені до 2018 року включно, станом на 24.01.2022 знищені. У зв`язку з чим, у посалвих осіб Центарлнього відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відсутня можливість для зняття арешту з майна. Позивач не може реалізувати свої права та інтереси щодо арештованого майна, у зв`язку з тим, що державним виконавцем помилково був накладений арешт на нерухоме майно, не за тією адесою. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно\~ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до\~Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно з\~ст. 317 ЦК України\~власнику належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ст. 319 ЦК України). Частиною 1\~статті 321 ЦК України\~встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закінчення договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи, що накладення арешту на майно порушує право позивача як власника майна, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися ним, тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.

Outcome: approved