Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна, а саме з належної їй квартири за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначила, що маючи намір скористатися своїм правом власника майна щодо розпорядження останнім, звернулась до нотаріуса де дізналась, що на вказану квартиру накладено арешт. Стало відомо, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна є запис про обтяження нерухомого майна квартири за адресою: [ADDRESS] . Арешт накладений на підставі повідомлення ДВС Кіровського району від 20.10.2003 року та зареєстрований 17.10.2008 року за № 8084329 реєстратором. З яких підстав накладний арешт позивачці невідомо. Спору щодо вказаного майна не існує. Також не існує і вказаного виконавчого провадження, яке знищено. За таких обставин просить зняти арешт з нерухомого майна, квартири за адресою: [ADDRESS] , яке належить позивачці. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.06.2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 16.11.2022 року [PERSON] подала до суду заяву про зміну предмету позову, в якій просить зняти арешт з належної їй 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . 16.11.2021 року [PERSON] подав до суду позовну заяву в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору до Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), в якій просить зняти арешт з належної йому 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування зазначив, що він є співвласником 1/2 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Його мати [PERSON] маючи намір скористатися своїм правом власника майна щодо розпорядження останнім, звернулась до нотаріуса де дізналась, що на вказану квартиру накладено арешт. Стало відомо, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна є запис про обтяження нерухомого майна квартири за адресою: [ADDRESS] . Арешт накладений на підставі повідомлення ДВС Кіровського району від 20.10.2003 року та зареєстрований 17.10.2008 року за № 8084329 реєстратором. З яких підстав накладний арешт невідомо. Спору щодо вказаного майна не існує. Також не існує і вказаного виконавчого провадження яке знищено. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 02.12.2021 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] про зняття арешту з майна, а саме з належної йому 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] (справа № 405/8096/21) прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до Фортечного відділу державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з належної їй 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] (справа № 405/4126/21), призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 21.02.2022 закрито підготовче провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Представник [PERSON] та [PERSON] адвокат Баркар В.Л. подав до суду заяви в яких просив позови задовольнити та провести розгляд справи без участі позивача та третьої особи. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву не скористався. Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що за Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 269615744 від 09.08.2021 року нерухоме майно: квартира за адресою: [ADDRESS] , співвласниками якої по 1/2 частці є [PERSON] , [PERSON] , перебуває в обтяженні, реєстраційний номер № 8084329, зареєстровано: 17.10.2008 реєстратором: Державний нотаріальний архів в Кіровоградській області, підстава обтяження: повідомлення, б/н, 20.10.2003, ДВС Кіровського району (а.с. 33-35). Як вбачається з листа Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 02.04.2021 року за № 22237/ІІ-33 перевіркою автоматизованої системи виконавчих проваджень відносно боржника [PERSON] встановлено, що у відділі на виконанні відсутні виконавчі провадження в рамках винесеної постанови про арешт від 20.10.2003 року. В зв`язку з цим надати більш детальну інформацію немає можливості, оскільки виконавчі провадження знищені (а.с. 6). 09.08.2021 року позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Белінського І.Д. з проханням посвідчення договору дарування 1/2 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Постановою приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Белінського І.Д. від 09.08.2021 року за № 21/02-31 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у зв`язку з зареєстрованим обтяженням нерухомого майна, що відчужується (а.с. 36). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р. № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини (ч. 2 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження»). Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що постанови стосовно накладення арештів на майно [PERSON] та [PERSON] у Фортечному ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) не збереглися, тобто виконавчі провадження за якими боржником є [PERSON] , або [PERSON] у відділі не перебувають, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved