Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-26 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом, який в подальшому було уточнено. Відповідно до уточненого позову позивач просить суд зняти арешт зі всього нерухомого-рухомого майна, що належить [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , який зареєстровано в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, тип обтяження: арешт рухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 17154290, зареєстрований 07.11.2018 о 13:25:45 за № 4325050 реєстратором: Куземченком Андрієм Сергійовичем, приватним виконавцем, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника, серія та номер ВП 57210612, виданий 29.10.2018. Позивач [PERSON] звернулася до суду з заявою, відповідно до якої просила справу розглянути за її відсутністю, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко А.С. у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] (а.с. 17-19 копії свідоцтв про народження, про шлюб, про смерть). Після його смерті відкрилась спадщина. Донька померлого, позивач у справі, звернулася до державного нотаріуса Другої криворізької нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою від 28.01.2022 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало померлому [INFO] [PERSON] , [PERSON] було відпомлено у зв`язку з тим, що на майно накладено арешт, який по цей час не припинений (а.с. 11). Наразі позивач є єдиний спадкоємцем, який приняв спадщину за законом (а.с. 10). Листом, вих. № 01-29/18012 від 12.11.2021, приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченком А.С. було повідомлено, що на виконанні у нього перебував виконавчий напис № 7735, вчинений 30.08.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н.С., щодо стягнення з [PERSON] на користь АТ «ПУМБ» заборгованості у розмірі 15\~588,34 грн. 13.09.2018 поставновою було відкрито виконавче провадження № 57210612. 04.03.2019 дане виконавче провадження було завершене з підстави повернення виконавчого документа стягувачу. Так як виконавче провадження завершене та виконавчий документа повернено стягувачу, у приватного виконавця відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» відсутня можливість зняти арешт з майна. Рекомендовано звернутися до суду (а.с. 5). Станом на 02.02.2022 виконавчі провадження в АСВП відносно [PERSON] завершені (а.с. 7). Також як вбачається з довіки від 27.01.2022, вих.№ KR1-50.4/15, станом на 27.01.2022 заборгованість по кредиту, процентам та комісії за надання пакету послуг по видачі кредиту відсутня. Кредитні зобов`язання [PERSON] за договором № GP-5848967 від 13.01.2014 виконанні в повному обсязі (а.с. 8). Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження". 1. Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. 2. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону. 3. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. 4. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. 5. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Згідно Постанови № 5 від 03.06.2016 Пленуму ВССУ, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону «Про виконавче провадження»). Існування арешту та заборони на відчуження майна порушує конституційні права власника майна. А саме, за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно, порушується право позивача, як спадкоємця, отримати право на спадщину за законом. Враховуючи той факт, що наразі у виконавчій службі не перебуває на виконанні виконавчих проваджень відносно [PERSON] , який помер [INFO] , тому суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог [PERSON] та зняти арешт з майна, що накладений постановою приватного виконавця Куземченка А.С. від 29.10.2018, ВП № 57210612.

Outcome: approved