Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-28 00:00:00

У березні\~2021\~року [PERSON] звернулась\~до суду\~з позовом до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у користуванні та володінні власністю, шляхом зобов`язання особи, яка здійснила самочинне будівництво, провести відповідну перебудову шляхом знесення самочинного будівництва. Обгрунтовано позов тим, що сторони у справі є співвласниками будинку [ADDRESS] . З 2012 року відповідачі без дозволу позивача, як співвласника будинку здійснили надбудову другого поверху, більша частина якого знаходиться на покрівлі частини будинку позивача. Оскільки будівництво здійснено відповідачами самочинно, без розроблення відповідної технічної документації, з порушенням будівельних норм, що призводить до руйнування житла позивача, остання вимушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 31 березня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 19 травня 2021 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. 25 червня 2021 року представник відповідача [PERSON] адвокат Кулініч К.В. надіслала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що згода на здійснення надбудови була надана позивачем в усній формі. А також між співвласника житлового будинку склалися добросусідські відносини, що підтверджується розташуванням вигрібної ями [PERSON] на земельній ділянці, якою користуються відповідачі. Крім того, позивачем не надано доказів на підтвердження факту істотних порушень її прав, які б давали підстави для прийняття судом рішення про знесення надбудови над будинком [ADDRESS] . Також представник відповідача подала до суду заяву про застосування до спірних правовідносин строків позовної давності. Позивач подала до суду відповідь на відзив, в якому заперечувала доводи представника відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, та зазначила, що згоди на незаконну забудову ні вона, ні її покійний чоловік не надавали. Крім того, позивач заперечувала проти застосування строків позовної давності, оскільки самочинне будівництво є триваючим правопорушенням, самочинна надбудова призводить до руйнування її житла. Представник відповідача [PERSON] адвокат Кулініч К.В. надіслала до суду письмові заперечення, в яких зазначила, що ні позивач, ні її нині покійний чоловік, упродовж 9 років претензій з приводу незаконності здійснення прибудови до відповідачів, а також до компетентних органів не заявляли, а звернення з позовною заявою до суду у 2021 році дає підстави стверджувати, що позивач за надуманими підставами вважає порушеними її прав. 18 травня 2022 року на адресу суду надійшов висновок експерта від 17.05.2022 № 3379-3381/21-24 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, у зв`язку із чим ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 18 травня 2022 року провадження у справі поновлено та призначено підготовче засідання. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 31 травня 2022 року закрито підготовче засідання у даній справі та призначено справу до розгляду. У судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали та просили суд задовольнити. Відповідачі у судове засідання не з`явились про час та місце розгляду справи по суті повідомлені завчасно та належним чином, причин неявки суду не повідомили, заяв чи клопотань до суду не подали. Заслухавши пояснення позивача, її представника та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Позивач проживає в будинку [ADDRESS] , якій належить їй та відповідачам по справі на праві спільної часткової власності. [PERSON] \~належить 5/7\~(п`ять\~сьомих)\~частин вказаного\~житлового будинку,\~а [PERSON] \~та [PERSON] \~по 1/7\~(одній\~сьомій) частині житлового будинку кожному, що підтверджується копією витягу з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та копією свідоцтва про права власності (а.с. 12, 13). Як пояснила в судовому засіданні [PERSON] , з 2012 року відповідачі без будь-якого проекту та письмового дозволу інших співвласників будинку здійснили надбудову другого поверху, більша частина якої знаходиться на покрівлі позивача. Після здійснення вказаної надбудови, в частині належній позивачу, внаслідок перерозподілу навантаження, по стінах пішли тріщини. Ухил даху прибудови спрямований таким чином, що опале з дерев листя восени, сніг взимку, а також всі стічні води з даху стікають на земельну ділянку позивача, підтоплюючи частину будівлі, що в подальшому призводить до руйнації самого будинку. За клопотанням позивача у справі було призначено судову будівельно-технічну\~експертизу.На вирішення експертризи були поставлені наступні питання: чи відповідають виконані будівельні роботи в житловому будинку [ADDRESS] проектно-технічній документації (за наявності такої) та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, протипожежним та санітарним нормам? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?; чи мають місце пошкодження в частині будинку, що належить [PERSON] , внаслідок будівництва відповідачами надбудови в житловому будинку [ADDRESS] ? Якщо такі пошкодження утворилися, то зазначити їх технічну причину та орієнтовну вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно здійснити для усунення вже наявних пошкоджень та запобігання подальшої руйнації, просідання стелі, якщо такі мають місце?; чи порушують виконані будівельні роботи цілісність та безпечність експлуатації частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ?; чи здійснено будівництво надбудови на даху частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ? Якщо так, то яка площа надбудови побудована на частині даху будинку позивача? І чи призводить побудована надбудова до затікання атмосферних опадів, порушення вимог інсоляції чи інших пошкоджень частини будинку, що належить позивачу? В разі встановлення порушень здійсненого відповідачами будівництва вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, протипожежним та санітарним нормам, а також руйнацій в частині будинку позивача, визначити можливі варіанти відновлення первісного стану частини житлового будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 3379-3381/21-24 від 17.05.2022, встановлено, що внаслідок будівництва відповідачами надбудови в житловому будинку [ADDRESS] мають місце пошкодження в частині будинку, що належить [PERSON] , технічною причиною яких є порушення при будівництві надбудови вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва. Орієнтовна вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно здійснити для усунення вже наявних пошкоджень квартири [ADDRESS] , станом на час проведення експертизи, з урахуванням фізичного зносу матеріальних ресурсів, становить: 47332,27 грн. (сорок сім тисяч триста тридцять дві грн. 27 коп.). У висновку\~експерта зазначено,\~що в\~наданих на\~дослідження матеріалах\~відсутня проектно-технічна\~документація на\~будівництво прибудови\~А2-1\~та мансарди\~А4-1\~в житловому будинку [ADDRESS] . Враховуючи результати дослідження, виконані будівельні роботи в житловому будинку [ADDRESS] не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, пожежним та санітарним нормам, а саме: статтям 357, 376 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-ІV (зі змінами); статтям 34, 36, 37, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (зі змінами); пунктам 6.1, 6.2, 6.3, 7.34, 7.38, 7.39, 8.4, 11.4, 11.5, 13.1, 13.3, 13.4, 13.7, 13.10 ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди, Житлові будинки. Основні положення»; пунктам 4.1, 6.1.1, 6.1.3, 6.1.4, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 ДБН В.2.6-220:2017 «Покриття будівель і споруд»; пунктам 6.8.11, 7.3.10 ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування»; пункту 6.23 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»; пунктам ІІІ.2.12, IV.1.12 «Правила пожежної безпеки в Україні», затверджені наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 (зі змінами); пункту 4.74 ДБН В.2.5-23:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд, Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення»; пунктам 2.1.24, 2.1.66 «ПУЕ Правила улаштування електроустановок», затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07.2017 № 476; пунктам 3.2.1, 3.2.4, 4.3.3, 4.4.1, 4.4.17 «Правила утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджено наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 за № 76; що наведені в дослідницькій частині висновку. У висновку експерта також зазначається, що для запобігання можливої руйнації, просідання стелі та інших пошкоджень, в тому числі конструктивних елементів та несучих конструкцій будинку, необхідно усунути спирання конструкцій покриття надбудови мансардного поверху з перекриття житлового будинку А-1 та прибудови А1-1 над приміщеннями квартири [ADDRESS] , оскільки конструктивні елементи будинку постійно зазнають негативного впливу надлишкового навантаження від конструкцій покриття надбудови та дії природно-кліматичних факторів; а також здійснити дослідження конструктивних елементів житлового будинку щодо впливу негативних фактовів на їх несучу та експлуатаційну спроможність. Для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення невидимих дефектів (пошкоджень) виникає необхідність у дослідженні питань, пов`язаних із визначенням експлуатаційної надійності як будинку в цілому так і окремих його конструктивних елементів, з проведенням ремонтно-будівельних робіт, а також з розробкою проектної документації з реконстукції будинку. Таким чином,\~висновком експерта\~за результатами\~проведення судової\~будівельно-технічної\~експертизи №\~3379-3381/21-24\~від 17.05.2022\~встановлено,\~що виконані\~будівельні роботи\~порушують цілісність\~та безпечність експлуатації частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що наведено в дослідницькій частині висновку. Будівництво одного зі схилів покриття надбудови\~здійснено на\~даху частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Орієнтовна площа конструкції схилу даху, що опирається на влаштовані стійки, які в свою чергу опираються на перекриття житлового будинку А-1 та прибудови А1-1 над приміщенням квартири [ADDRESS] , становить 43 кв.м (більш точні розміри конструкції можливо встановити лише після усунення засмічення та захаращення горища та конструкцій покриття від сторонніх предметів). Побудована надбудова призводить до затікання атмосферних опадів та інших пошкоджень частини будинку,\~що належить позивачу, наведених в дослідницькій частині висновку. Для відновлення первісного стану частини житлового будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , необхідно усунути спирання конструкцій покриття надбудови мансардного поверху з перекриття житлового будинку А-1 та прибуви А1-1 над приміщеннями квартири [ADDRESS] шляхом проведення перебудови конструкцій покриття надбудови з урахуванням будівельних норм і правил, розробкою проектної документації, в тому числі, зокрема, з розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю та деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому; врахуванням вимог: архітекрурної виразності, технологічності покрівельних елементів щодо експлуатаційної надійності конструкцій даху; а також розрахунком несучих елементів покриття на постійне навантаження (власну масу), снігове і вітрове навантаження; норм на проектування конструкцій. Перелік та вартість будівельних робіт, виконання яких необхідно для здійснення відповідної перебудови визначається та залежить від прийнятих конкретних рішень (об`ємно-планувальних, конструктивних тощо), способу виконання робіт та застосованих будівельних матеріалів і виробів, які обумовлюються розробленою відповідно до вимог законодавства проектною та технічною документацією, виконання (розроблення) якої не відноситься до завдань судової будівельно-технічної експертизи, про що зазначено у висновку експерта. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачами не надано жодних доказів на спростування доводів позивача, що підтверджуються наданими нею доказами, які містяться у матеріалах та досліджені судом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із ч. 1 ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст.\~321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. За змістом статей 355, 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до частини 1 ст. 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Частиною 4 статті 357 ЦК України передбачено, що співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. Така добудова (прибудова) є власністю співвласника, який її зробив, і не змінює розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності. Відповідно до статті 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Обґрунтовуючи позовні вимоги про зобов`язання відповідачів провести перебудову шляхом знесення самочинно збудованої надбудови, позивач наголошувала, що її зведенням спричинено руйнування у її квартирі, адже по стінах пішли тріщини; ухил даху прибудови відповідачів призводить до потрапляння стічних вод, листя, снігу на територію біля частини будинку позивача, тим самим підтоплюючи будинок зі сторони квартири, в якій проживає позивач. Будівництво (реконструкція) об`єктів нерухомості являє собою взаємопов`язану діяльність різних суб`єктів права, які поєднані єдиною метою, спрямованою на безпосереднє забезпечення та створення об`єкта будівництва, яка включає різні аспекти і етапи будівництва. Відповідно до статті 5 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів: раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення рівня ефективності та іншого використання земельних ділянок; охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва; інформування через засоби масової інформації громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об`єктів; участь громадян, об`єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об`єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством. Згідно з частиною 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Частиною 1 статті 27 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. За змістом пункту 1 частини 1 статті 34\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності» (в редакції зі змінами, внесеними згідно Законів України від 22.12.2011 №4220-VI, від 16.10.2012 №5459-VI)\~замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником\~повідомлення про\~початок виконання\~будівельних робіт\~центральному органу\~виконавчої влади,\~що реалізує\~державну політику\~з питань\~державного архітектурно-будівельного\~контролю (далі\~- органи державного архітектурно-будівельного контролю),\~-\~щодо об`єктів,\~будівництво яких\~здійснюється на\~підставі будівельного\~паспорта,\~які не\~потребують реєстрації\~декларації про\~початок виконання\~будівельних робіт\~або отримання\~дозволу на\~виконання будівельних\~робіт згідно\~з переліком\~об`єктів\~будівництва,\~затвердженим центральним\~органом виконавчої\~влади,\~що забезпечує\~формування державної\~політики у\~сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; Відповідно до частини 9 статті 37\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності» (в\~редакції Закону\~України від\~22.12.2011\~№4220-VI) виконання будівельних робіт без відповідного документа, який дає право виконувати такі роботи, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Відповідно до частини 5 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Частина 8 цієї статті передбачає, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Згідно із частиною 1 статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. З листа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради від 10.03.2021 вбачається, що відповідно до даних реєстру будівельної діяльності, відсутня інформація щодо реєстрації дозвільних документів за адресою [ADDRESS] (а.с. 8). Представником відповідача адвокатом Кулініч К.В. надано суду копію договору № 29/05-1 від 29 травня 2013 року на виконання робіт по улаштуванню прибудови до житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що був укладений між [PERSON] та ФОП [PERSON] та копію акту здачі прийняття виконаних робіт (а.с. 110-112). З технічного паспорту на будинок по [ADDRESS] , виготовленого станом на 11.08.2021, вбачається, що прибудова А2-1 та мансарда А4-1 збудовані у 2014 році, а сам житловий будинок позначений літерою А-1, побудований у 1917 році (а.с. 113-118). Жодних доказів на підтвердження отримання в установленому законом порядку дозвільних документів на проведення будівельних робіт, відповідачами суду не надано. Таким чином відповідачами при будівництві надбудови не були дотримані вимоги статей 27, 34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки фактично прибудову виконано без отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки, без подання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а тому суд приходить до висновку, що спірна надбудова відповідачів є самочинним будівництвом. Згідно з положеннями частини 4 статті 376 ЦК України, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. За змістом частини 7 статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до статті 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. У пункті 17 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» судам, роз`яснено, що позов про знесення самочинно збудованого нерухомого майна може бути пред`явлено власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, зокрема, власником (користувачем) суміжної земельної ділянки з підстав, передбачених статтями 391,396 ЦК України, статтею 103 ЗК України. З урахуванням змісту статті 376 ЦК України в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 12.04.2021 у справі № 653/104/19. Суд також звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 31.10.2018 у справі № 725/5630/15-ц. У вказаній постанові ВПВС зазначила, що юридичними фактами, які складають правову підставу знесення самочинного будівництва, є: істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; неможливість проведення перебудови або відмова особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, від її проведення. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, необхідно з`ясовувати, зокрема, як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. Під істотним порушенням будівельних норм і правил з огляду на положення Законів України «Про основи містобудування»; «Про архітектурну діяльність»; «Про регулювання містобудівної діяльності»; постанови КМУ «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13 квітня 2011 року №466 необхідно розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність та загрожує життю й здоров`ю людини тощо. Зі змісту висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 3379-3381/21-24 від 17.05.2022 вбачається, що виконані відповідачами\~будівельні роботи\~порушують цілісність\~та безпечність експлуатації частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що наведено в дослідницькій частині висновку. Будівництво одного зі схилів покриття надбудови\~здійснено на\~даху частини будинку, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Орієнтовна площа конструкції схилу даху, що опирається на влаштовані стійки, які в свою чергу опираються на перекриття житлового будинку А-1 та прибудови А1-1 над приміщенням квартири [ADDRESS] , становить 43 кв.м (більш точні розміри конструкції можливо встановити лише після усунення засмічення та захаращення горища та конструкцій покриття від сторонніх предметів). Побудована надбудова призводить до затікання атмосферних опадів та інших пошкоджень частини будинку,\~що належить позивачу, наведених в дослідницькій частині висновку. Отже, висновком експерта встановлено, що внаслідок будівництва відповідачами надбудови в житловому будинку [ADDRESS] мають місце пошкодження в частині будинку, що належить [PERSON] , технічною причиною яких є порушення при будівництві надбудови вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва. В описовій частині висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 3379-3381/21-24 від 17.05.2022, зазначається, що при дослідженні питання виявлених руйнувань у квартирі позивача, встановлено, що внаслідок проведених робіт з демонтажу прибудов А2-1 та А3-1 (а.с.10-11), будівництва прибудови А2-1 та мансарди А4-1 (а.с. 114-118), зокрема, при розробці ґрунту, закладення основи під фундаменти, зведення стін та інші, є можливість того, що конструктивні елементи житлового будинку, а не лише опоряджувальні покриття, зазнали пошкоджень, які могли вплинути на їх несучу та експлуатаційну спроможність, оскільки конструктивні елементи будинку постійно зазнають негативного впливу надлишкового навантаження від конструкції покриття надбудови, а також від дії природно кліматичних факторів. Відповідачами не надано доказів на спростування доводів позивача та наданих нею доказів. Відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Доводи представника відповідача щодо пропуску позивачем строку позовної давності для звернення до суду за захистом своїх прав, суд не може прийняти до уваги, оскільки руйнування в квартирі позивача внаслідок самочинно збудованої відповідачами надбудови є триваючим порушенням, а тому строк позовної давності не пропущено. Враховуючи висновок судової будівельно-технічної експертизи та наведені обставини справи, судом встановлено порушення прав позивачки, що є підставою для часткового задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання [PERSON] та\~ [PERSON] за\~власний рахунок здійснити\~перебудову конструкцій\~покриття надбудови\~мансардного поверху\~з перекриття\~житлового будинку\~ [ADDRESS] ,\~позначеного в\~технічному паспорті\~літерою А-1\~та прибудови\~А1-1\~над приміщенням\~квартири [ADDRESS] \~з метою\~усунення спирання\~конструкцій покриття\~надбудови над\~квартирою,\~яка належить\~ [PERSON] , які необхідно провести з урахуванням будівельних норм і правил, розробкою проектної документації, в тому числі, зокрема, з розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю та деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому; врахуванням вимог: архітекрурної виразності, технологічності покрівельних елементів щодо експлуатаційної надійності конструкцій даху; а також розрахунком несучих елементів покриття на постійне навантаження (власну масу), снігове і вітрове навантаження; норм на проектування конструкцій. Крім того, з відповідачів на користь позивача мають бути стягнуті понесені позивачем у справі витрати на проведення\~судової будівельно-технічної\~експертизи, як це передбачено ст. 141 ЦПК України. Також, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, вказані витрати належить стягнути з відповідачів на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial