Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~11 травня 2022 року до суду поштою надійшов вказаний позов, мотивований тим, що згідно з договором оренди майна з правом викупу №1144210307023 від 07 березня 2021 року ТОВ «Будинок Комфорту» передав [PERSON] у строкове платне володіння та користування пральну машину Wash/fr Samsung WW70J4263MW/UA та холодильник Ref/2D Samsung RB31FSRNDEL/UA з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених договором. Відповідач свої зобов`язання щодо сплати орендної плати за користування майном не виконує, внаслідок чого ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» 17\~січня 2022\~року направило\~йому повідомлення\~про розірвання\~договору.\~У зв`язку\~з порушенням\~ [PERSON] \~умов договору\~оренди у\~нього перед\~позивачем виникла\~заборгованість в\~сумі 149937,04\~грн.Посилаючись на викладені вище обставини, ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» просить стягнути з відповідача вказану суму боргу та сплачений судовий збір. Ухвалою від 18 травня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача адвокат Мартиненко В.В. у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розглянути справу в його відсутність, позов підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причин неприбуття не повідомив, про день, час і місце розгляду справи був сповіщений належним чином. Судова повістка, направлена за місцем реєстрації, повернулася без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також відповідачу судова повістка направлялася і за фактичним місцем проживання в с. Низи Сумського району Сумської області, яку він особисто отримав 25 травня 2022 року. Відзив на позов та заява про відкладення судового засідання від [PERSON] не надходили. Враховуючи, що належним чином сповіщений відповідач у судове засідання не з`явився без повідомлення причин, відзив на позов не подав, а також, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення. Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості, достатності та взаємозв`язку, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов таких висновків. Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Судом встановлено, що 07 березня 2021 року між ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] укладено договір оренди майна з правом викупу №1144210307023, за умовами якого позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме: пральну машину Wash/fr Samsung WW70J4263MW/UA та холодильник Ref/2D Samsung RB31FSRNDEL/UA вартістю 82992 грн при його викупі за 24 місяці з наступним переходом права власності відповідачу, а останній зобов`язався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату щомісячно в сумі 3458 грн (а. с. 10). ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» свої зобов`язання виконав, вказане майно передав у тимчасове користування відповідачу, що підтверджується експрес-накладною №20450356720156 від 09 березня 2021 року (а. с. 19-21). Однак відповідач, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого орендна плата не здійснювалась понад 60 днів. Відповідно до п. п. 8.4, 8.5, пп. 8.5.1 п. 8.5 Правил надання майна у оренду за прострочення орендних платежів орендодавець має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів. У разі нездійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендар має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів та викупити об`єкт за ціною, визначеною у договорі оренди майна за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. 17 січня 2022 року ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» направило [PERSON] повідомлення-вимогу про розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку (а. с. 15). Згідно з розрахунком заборгованості за договором оренди майна з правом викупу борг [PERSON] станом на 28 січня 2022 року становить 149937,04 грн, з яких: 33380,00 грн по орендних платежах, 16690,00 грн - штраф 50% від прострочених орендних платежів, 16875,04 грн - пеня, 82992,00 грн - вартість об`єкта оренди при його викупі за 24 місяці (а. с. 7-9). Відповідно до положень ч. 1 ст. 526, ст. 599 Цивільного кодексу\~України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У силу ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Отже, судом встановлено, що відповідач належним чином не виконує свої зобов`язання за вказаним договором і з нього на користь позивача підлягає стягненню 33380,00 грн борг по орендних платежах та 82992,00 грн вартість об`єкта оренди. Щодо стягнення штрафу в розмірі 16690,00 грн та 16875,04 грн пені, то суд зазначає таке. Умовами вказаного\~договору оренди\~від 07\~березня 2021\~року,\~крім штрафу\~(п.\~п.\~8.4,\~8.5 Правил надання майна у оренду ) за порушення строків платежів, передбачена ще й пеня в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених платежів (п. 8.4). Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі №2-2171/11. ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення орендної плати. У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення. Тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача неустойку у виді пені у сумі 16875,04 грн та відмовити у задоволенні позовних вимог у частині стягнення штрафу у сумі 16690,00 грн. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача: 33380,00 грн боргу по орендних платежах, 16875,04 грн - пені, 82992,00 грн вартості об`єкта оренди, а всього 133247,04 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід також стягнути 2204,83 грн понесених і документально підтверджених судових витрат у виді судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial