Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

29.12.2021 року позивач звернувся до суду із позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 31.12.2021 року позовну заяву було залишено без руху. 13.01.2022 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків разом із новою редакцією позовної заяви про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якій позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у м. Хрустальний, Луганської області, тривалістю 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що [INFO] у м. Хрустальний (колишнє м. Красний Луч) Луганської померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина на майно до складу якої входить квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та недоотримані пенсійні виплати померлої. Позивач вказує, що є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. 17.12.2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса КМНО Устинової І.Є. з відповідною заявою, але постановою від 17.12.2021 р. №331/02-31 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та повідомлено, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку. Позивач зазначає, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що смерть його матері настала на тимчасово окупованій території України, на якій органи державної влади України не здійснюють свої повноваження. Позивач фактично був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини до того моменту, поки не отримав свідоцтво про смерть видане органами державної влади України. З 2014 р. і по теперішній час позивач проживає у м. Києві, що підтверджується довідкою від 30.10.2014 р. №3004-137б про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи. Зазначене місце проживання позивача знаходиться на значній відстані від місця смерті його матері, крім того, вказана територія є тимчасово окупованою. Отримати документи для подачі їх до органів державної влади України позивач зміг тільки в серпні 2021 р., так як у нього відсутній зв`язок з тимчасово окупованою територією, а пропуск на цю територію був обмежений. Свідоцтво про смерть матері позивачу було видане 21 жовтня 2021 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва про встановлення факту смерті на окупованій території. Позивач зазначає, що таким чином у нього були об`єктивні та істотні труднощі для прийняття спадщини, а відповідно і поважність причин пропущення шестимісячного строку з моменту смерті матері. Згідно ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З метою забезпечення доступу громадян та юридичних осіб до суду 12.08.2014 року був прийнятий Закон України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції», який визначає заходи правового реагування в районі проведення антитерористичної операції. Особливості визначення територіальної підсудності в районі проведення антитерористичної операції визначені статтею 1 цього Закону, згідно якої у зв`язку з неможливістю здійснювати правосудця окремими судами в районі проведення антитерористичної операції змінено територіальну підсудність судових справ розташованим в районі проведення антитерористичної операції таким судам, та забезпечено розгляд, зокрема, цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, в районі проведення антитерористичної операції, - місцевими загальними що визначаються головою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації права на спадкування» від 12.02.2015 року доповнено статтю 1221 Цивільного кодексу України частиною третьою, згідно якої в особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Відповідно до ч. 1 ст. 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні майна, або вимоги кредиторів. Таким чином, якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія і відсутні спадкоємці, які прийняли спадщину, то місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви про прийняття спадщини, а відповідачем - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Ухвалою суду від 18.01.2022 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання. Ухвалою суду м. Києва від 23.02.2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, а також задоволене клопотання позивача про витребування від приватного нотаріуса Устинової І.Є. копії матеріалів спадкової справи щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами 15.02.2022 року, однак станом на час ухвалення у справі рішення не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву. В судове засідання представник відповідача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Із матеріалів справи вбачається, що позивач не виклав жодних заперечень з приводу проведення заочного розгляду справи та ухвалення у справі заочного рішення. Крім того, до початку проведення судового засідання позивач звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, позов підтримує в повному обсязі. За змістом ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання ; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Третя особа в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи без її участі. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. За змістом рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.09.2021 року у справі №755/14265/21, яке набрало законної сили 04.10.2021 року, задоволено заяву [PERSON] та встановлено юридичний факт про те, що [PERSON] , [INFO] , місце народження: м. Ново-Економічне, Донецької області, громадянка України, жіночої статі, померла [INFO] у м. Красний Луч Луганської області. Згідно наявної в матеріалах справи копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] у м. Красний Луч Луганської області померла [PERSON] , [INFO] , про що 21.10.2021 року складено відповідний актовий запис №2194. Місце державної реєстрації: Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Орган державної реєстрації актів цивільного стану, що видав свідоцтво: Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Дата видачі: 21.10.2021 року. Померла [PERSON] є матір`ю позивача у справі [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] . Постановою приватного нотаріуса Устинової І.Є. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.12.2021 року позивачу відмовлено в посвідченні свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] та рекомендовано звернутись до суду з заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Постанова мотивована тим, що приватний нотаріус розглянувши подану 21.10.2021 року заяву [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] вважає, що свідоцтво про право на спадщину не може бути посвідчене, оскільки позивачем не дотримано встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно витребуваної у приватного нотаріуса Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №68838554 від 21.04.2022 року, за параметрами запиту [PERSON] у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Відповідно до положень ст.ст. 1216-1218, 1220 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Статтею 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно ч. 1 ст. 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Із матеріалів справи вбачається, що місцем подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, є заява позивача у справі, яка була подана приватному нотаріуса Устиновій І.Є., робоче місце якої згідно Єдиного реєстру нотаріусів зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 3, що територіально відноситься до Дніпровського району м. Києва. За змістом ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України). Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Ураховуючи, що мати позивача померла [INFO] , а із відповідною заявою позивач звернувся до приватного нотаріуса 21.10.2021 року, останнім дійсно пропущений законодавчо визначений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Поряд із цим, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд вважає, що в процесі розгляду справи знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин, оскільки пропущенню визначеного законом терміну сприяв той факт, що [PERSON] померла на тимчасово окупованій території України і для реалізації своїх спадкових прав після смерті спадкодавця спадкоємець був змушений звертатись до суду для встановлення факту смерті матері, отримувати після цього свідоцтво про смерть встановленого зразу і лише після цього але невідкладно звернувся до приватного нотаріуса, тому позивачу слід визначити додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, терміном два місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved