Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-13 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] , до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію та відшкодування моральної шкоди. Позов мотивовано тим, що 21.07.2021 позивачу стало відомо про поширення щодо нього недостовірної інформації новинним порталом « [INFO] » через мережу інтернет шляхом розміщення на веб- сайті за посиланням: « [INFO] » у вигляді статті під назвою « [INFO] » Вищевказана стаття містять фейкове посилання на ФІО вигаданих людей, що в свою чергу свідчить про той факт, що ця стаття не містить автора, щоб його ідентифікувати. Також не можливо встановити скільки користувачів мережі інтернет на момент складання даної позовної заяви переглянуло вищевказану статтю. Позивач вважає інформацію, наведену у статті недостовірною та такою, що порушує його особисте немайнове право на повагу до гідності, честі та на недоторканість ділової репутації. Згідно з даними WHOIS сервіс: власником сайтів « [INFO] » є [PERSON] . Позивач вважає, що інформація, яка наведена в оспорюваній статті: «Конвертатор-мультимиллпонер [PERSON] : когда в дверь к обнальщику постучится СБУ и будут ли санкции СНБО?» є недостовірною, оскільки у статті зазначено, що «Для своих криминальных приключений Хидирян даже обзавелся фальшивым идентификационным кодом, а также создал не один десяток фальшивых фирм, которых оформляли на подставных особ. Именно через них аферист и осуществлял свои многочисленные схематозы. ... а руководит этим схематозом как раз мультимиллионер [PERSON] . Масштабы аферы поражают. К тому же, как сообщает этот информресурс, доходы от данного конвертационного центра направлялись на финансирование террористов на Донбассе..... ... и сам [PERSON] , которого, кстати, его связывают с армянскими преступными группировками и спецслужбами РФ ... ... Хидирян тесно сотрудничает с ФСБ, а информация о нём даже внесена в информационную базу данных нашей страны о нежелательных мигрантах ... (джерело походження [INFO] )». Вказана інформація є недостовірною та такою, що не відповідає дійсності у зв`язку з тим, що позивач проживає в Україні на законних підставах, що підтверджується наявністю посвідки на постійне місце проживання на території України, натомість, доказів незаконного перебування в Україні позивача оспорювана стаття не містить. В оскаржуваній публікації Позивачу інкримінують причетність до так званих «російських спецслужб, ФСБ Росії» та «армянської організованої злочинності», а також фінансування терористичних угруповань однак не надано жодних доказів причетності позивача щодо роботи в даному органі та/або доказів будь-якої причетності чи відповідні зв`язки, крім того у статті також відсутні докази щодо причетності позивача до зв`язків та причетності із будь якими злочинними армянськими організаціями та фінансування терористичних організацій. Також, в оспорюваній статті зазначене наступне: «И вот ещё весьма занимательный момент. Как сообщает тот же источник, сообщница [PERSON] также имеет от него «бонус» в виде ребёнка... Хотя так и нельзя говорить... Дети - это святое... Отметим, этот факт тщательно скрывают от широкой общественности... (джерело походження [INFO] )». Зазначене твердження є неправдивим та таким, що порушує конституційні гарантії, щодо недоторканності особистого життя позивача, передбачені положеннями ст. 32 Конституції України. Крім того, саме структура речення та його побудова беззаперечно встановлює, що це факт, а не оціночне судження, оскільки автором статей про це прямо вказано, мовою оригіналу « [PERSON] факт тщательно скрывается от общественности». Позивач вважає, що вказана інформація не відповідає дійсності та не підтверджена будь-якими доказами. Опублікування оскаржуваної статті та ознайомлення з нею членів родини позивача призвело до постійних чвар та суттєвих негативних наслідків в його сім`ї, а саме: послаблення сім`ї як соціального інституту, побудови сімейних відносин на паритетних, засадах, почуттів взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки. Враховуючи, що посилання на будь-які докази в оскаржуваній статті відсутні, слід дійти висновку. що у відповідача фактично не має доказів, які б підтверджували вищезгадане твердження та як наслідок, має негативний характер щодо позивача. Також, в статті виставлено наступну інформацію: «... Мисак должен быть безоговорочно подвергнут санкциям СНБО. Ведь речь идёт не о мелких правонарушениях, а о масштабных схематозах на уровне целой страны, а то и больше. А если конкретнее, то журналисты говорят о борьбе с отмыванием бабла, глобального уклонения от налогообложения, контрабандных делах и т.д. Отметим, что это не просто слова. Редакция издания также приложила к разоблачающему материалу и документацию, которая изоблачает не только Хидиряна, но и его сообщников... ... разоблачен ещё один мощный конвертационный центр в Украине, а руководит этим схематозом как раз мультимиллионер [PERSON] . Масштабы аферы поражают. К тому же, как сообщает этот информресурс... Ключевая роль - у мошенника Мисака Хидиряна Это самый матерый персонаж из сей пьесы. Гражданин России, который на протяжении длительного периода времени воплощал в жизнь многочисленные финансовые аферы не только на территории нашей страны, но и в РФ, а также в ряде соседних стран. Отметим, что конвертационный бизнес с «семьей» [PERSON] это далеко не единственный «бизнес», которым руководит Хидирян. Он также имеет прямое отношение и к другим крупным схематозам, а именно: -незаконные схемы с возмещением НДС, -участие в занижении таможенной стоимости продукции, которая заходит в страну через таможни Одессы и Львова... Как понимаете, без мощной «крыши» здесь никак не обойтись... Но это так, к слову... И, наверняка, это далеко не весь список «подвигов» Хидиряна... (джерело походження [INFO] )». Слід зазначити, що правоохоронними органами на даний час відносно позивача відсутні будь-які відкриті кримінальні провадження з зазначених автором статті складів кримінальних правопорушень (злочинів), по яким би [PERSON] був допитаний або йому була б пред`явлена підозра у вчиненні будь-якого правопорушення (злочину). Зазначаю, що поширена інформація, яка викладена у категоричній та стверджувальній формі, абсолютно не відповідає дійсності, а тому порушує немайнові права позивача, зокрема його честь, гідність, ділову репутацію. Крім того, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань позивач жодної спільної діяльності з [PERSON] та [PERSON] не здійснює, також позивач стверджує, що будь-яких договорів (протоколів) про наміри, меморандумів, договорів про спільну діяльність тощо, з [PERSON] та [PERSON] не укладалось. Так, оспорювана стаття формує помилкове враження у необмеженого кола осіб, створює у пересічного громадянина враження про аморальну поведінку позивача, про порушення ним загально визнаних правил співжиття та принципів людської моралі і принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача та дискредитує його в очах суспільства. Такі ж принципи, як аморальна поведінка, порушення правил співжиття, людської моралі, засуджується суспільством, а тому поширення та застосування цих понять до позивача не може не спричинити порушення його особистого немайнового права на повагу до його честі та гідності та не завдавати шкоди його діловій репутації. Висловлювання автора не можна вважати критикою чи оцінкою дій, так як побудовані вони таким чином, що читачі сприймають їх як фактичні дані. Зміст інформації в цілому в Інтернеті на вищевказаних веб - сайтах та зміст конкретних фраз у статтях, складовою частиною яких позивач виступав, не може бути визнано судом оціночними судженнями. Ця інформація є фактичним твердженням. З огляду на зміст всіх публікацій та характер використання мовних засобів, наведені у інформації висловлювання не можуть бути розцінені судом, як гіпербола, алегорія чи сатира. Позивач не здійснює жодної господарської (підприємницької) та/або іншої діяльності забороненої законодавством України та є добросовісним платником податків. Крім того, стосовно господарських підприємств, які перебувають у власності позивача, не існує жодного кримінального провадження з приводу незаконної господарської діяльності чи ухилення від сплати податків. Тобто, автором в опублікованій статті умисно порушено конституційні гарантії Заявника, висвітлено інформацію, що не містить статусу офіційної, а тому є неправдивою та містить недостовірні дані. Отже, поширена недостовірна інформація автором не є оціночними судженнями, а є твердженнями про факти, оскільки текст статті не містить припущень чи вказівки на чиюсь особисту думку, в ній відсутнє використання мовно-стилістичних засобів. В зв`язку з поширенням недостовірної інформації було порушено права та законні інтереси позивача, здійснення приниження його честі, гідності та ділової репутації і тому він звернувся до суду з даним позовом та просить визнати інформацію, яка розміщена відповідачем на інтернет- сайті « [INFO] » у вигляді статті під назвою « [INFO] » (текст та мову назви статті викладено мовою оригіналу) від 12.05.2021 року - недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, принижує честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] , а саме (текст та мову статті викладено мовою оригіналу): «Для своих криминальных приключений Хидирян даже обзавелся фальшивым идентификационным кодом, а также создал не один десяток фальшивых фирм, которых оформляли на подставных особ. Именно через них аферист и осуществлял свои многочисленные схематозы. ... а руководит этим схематозом как раз мультимиллионер [PERSON] . Масштабы аферы поражают. К тому же, как сообщает этот информресурс, доходы от данного конвертационного центра направлялись на финансирование террористов на Донбассе.... ... и сам [PERSON] , которого, кстати, его связывают с армянскими преступными группировками и спецслужбами РФ ... ... Хидирян тесно сотрудничает с ФСБ, а информация о нём даже внесена в информационную базу данных нашей страны о нежелательных мигрантах ...(джерело походження gipoteza.net)». «И вот ещё весьма занимательный момент. Как сообщает тот же источник, сообщница [PERSON] также имеет от него «бонус» в виде ребёнка... Хотя так и нельзя говорить... Дети - это святое... Отметим., этот факт тщательно скрывают от широкой общественности... (джерело походження [INFO] )». «... Мисак должен быть безоговорочно подвергнут санкциям СНБО. Ведь речь идёт не о мелких правонарушениях, а о масштабных схематозах на уровне целой страны, а то и больше. А если конкретнее, то журналисты говорят о борьбе с отмыванием бабла, глобального уклонения от налогообложения, контрабандных делах и т.д. Отметим, что это не просто слова. Редакция издания также приложила к разоблачающему материалу и документацию, которая изоблачает не только Хидиряна, но и его сообщников... ... разоблачен ещё один мощный конвертационный центр в Украине, а руководит этим схематозом как раз мультимиллионер [PERSON] . Масштабы аферы поражают. К тому же, как сообщает этот информресурс... Ключевая роль -у мошенника Мисака Хидиряна Это самый матерый персонаж из сей пьесы. Гражданин России, который на протяжении длительного периода времени воплощал в жизнь многочисленные финансовые аферы не только на территории нашей страны, но и в РФ, а также в ряде соседних стран. Отметим, что конвертационный бизнес с «семьей» [PERSON] это далеко не единственный «бизнес», которым руководит Хидирян. Он также имеет прямое отношение и к другим крупным схематозам, а именно: \~ \~ \~ \~незаконные схемы с возмещением НДС, \~ \~ \~ \~участие в занижении таможенной стоимости продукции, которая заходит в страну -через таможни Одессы и Львова... Как понимаете, без мощной «крыши» здесь никак не обойтись... Но это так, к слову... И, наверняка, это далеко не весь список «подвигов» Хидиряна...(джерело походження [INFO] )», та зобов`язати відповідача, та/або уповноважену особу, що здійснює фактичне управління сайтом «http://www.gipoteza.net/» у строк, не пізніше п`яти календарних днів з дня -набрання законної сили рішення суду, спростувати недостовірну та таку, що принижує честь, гідність та ділову репутацію інформацію, що поширена про [PERSON] у статті під назвою « [INFO] » (текст та мову назви статті викладено мовою оригіналу), що була поширена [INFO] на веб сайті «http://www.gipoteza.net/» за адресою в мережі Інтернет «http://www.gipoteza.net/finansy/item/1160189-konvertator-multimillioner-misak-hidiryan-kogda-v-dver-k-obnalschiku-postuchitsya-sbu-i-budut-li-sankcii-snbo», шляхом розміщення на веб-сайті «http://www.gipoteza.net/» вступної та резолютивної частини рішення суду у цій справі під заголовком «Спростування». Ухвалою суду від 01.11.2021 призначено до розгляду у загальному позовному провадженні. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався. Ухвалою суду від 26.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи у відсутність позивача та його представника. Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 297 ЦК України - кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 3 статті 12 ЦПК України). Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що на інтернет сайті «https://gipoteza.net/finansy/item/1160189-konvertator-multimillioner-misak-hidiryan-kogda-v-dver-k-obnalschiku-postuchitsya-sbu-i-budut-li sankcii-snbo» відповідачем було розміщено статтю під назвою « [INFO] » (текст та мову назви статті викладено мовою оригіналу) від 12.05.2021 року. Оскаржувана стаття не має автора для ідентифікації, натомість будь-які засоби для самостійного відшукання персональних даних для ідентифікації автора статті та встановлення особи останнього у позивача відсутні, а тому, у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму ВСУ № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (надалі за текстом - Постанова), належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Згідно з даними WHOIS сервіс: власником сайтів « [INFO] » є [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Згідно з п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року\~«Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі; недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені);\~згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності); негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загально визнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка,\~\~на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації;\~спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідачем [PERSON] не було доведено, що вищевказана інформація відповідає дійсності, тобто є достовірною. Крім того, згідно зі ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Відповідно до частини другої статті 9 ЗУ «Про інформацію» реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Виходячи з усталеної практики Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, Де Гаєс і [INFO] , Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована п.1 ст.10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання п.2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Разом з тим, відповідно до статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. У зв`язку з цим статтею 32 Конституції України\~передбачено, що кожному громадянину гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації. Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, між іншим, щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до ст.275, 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, які є недоторканими, фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності. Статтею 277 ЦК України передбачено, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до ч.ч. 1,4 ст. 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації;\~спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію;\~фізична особа, особисті немайнові права якої порушено\~\~у друкованих\~\~або інших\~\~засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом;\~спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила;\~спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Згідно з п. п. 22, 24, 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування поширеної недостовірної інформації не є способом цивільно-правової відповідальності, бо не має компенсаційного та майнового характеру, тому на засоби масової інформації може бути покладено обов`язок опублікувати спростування;\~задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права; якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту; за загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо); у судовому рішенні також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднено; спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація; крім того, визначаючи спосіб спростування відомостей, суд може зобов`язати редакцію (видавництво) опублікувати спростування в спеціальній рубриці або на тій самій шпальті й тим самим шрифтом, що й спростовуване повідомлення: у газеті не пізніше місяця з дня набрання рішенням законної сили, в інших періодичних виданнях у запланованому найближчому випуску; редагування органом масової інформації тексту судового рішення або коментар до нього не допускаються. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема п.46 рішення по справі «Лінгенс проти Австрії» від 08.07.1986, вказано, що слід уважно розрізняти факти та оціночні судження, оскільки останні на відміну від фактів є висновками, отриманими в результаті інтелектуальної логічної обробки і узагальнення конкретною людиною фактів, оцінок інших людей, інформації довідкового характеру та причинно-наслідкових зв`язків між зазначеними джерелами інформації. Тому такі висновки (оціночні судження) будь-яким чином не можливо оцінити (довести) на предмет правдивості чи правильності. У свою чергу фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Дана правова позиція також висловлена Верховним Судом України у постанові від 29 листопада 2017 року у справі № 6-639цс17. Відповідно до частини другої статті 47-1 ЗУ «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Відповідно до статті 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Таким чином, спростованою може бути інформація, яка містить відомості про події та явища (факти), яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). В будь-якому випадку це має бути інформація, істинність якої можливо перевірити, існування таких фактів не залежить від їх суб`єктивного сприйняття чи заперечення через думки і погляди особи. Проаналізувавши зміст вищезазначеного оскаржуваного допису на інтернет сайті «https://gipoteza.net/finansy/item/1160189-konvertator-multimillioner-misak-hidiryan-kogda-v-dver-k-obnalschiku-postuchitsya-sbu-i-budut-li sankcii-snbo» 12.05.2021 відносно позивача, суд дійшов висновку, що спірна інформація за своїм характером подана у формі фактичних тверджень (даних), оскільки в них категорично зазначаються певні обставини, що нібито мають відношення до позивача. Інформація, що є предметом спору, містить висловлення про конкретні події/обставини, що не може бути витлумачено як такі, що містять оціночні судження. При цьому матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували достовірність оспорюваної інформації. Отже викладене свідчить про недостовірність вказаної інформації. В свою чергу поширена відповідачем інформація щодо позивача завдає шкоди його законним інтересам та порушує право позивача на повагу до честі, гідності та ділової репутації. Згідно ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема, в п. 58 рішення в справі «Cicad проти Швейцарії» визначено, що будь-яка особа, яка здійснює своє право на свободу вираження поглядів, бере на себе і відповідальність за свої дії, межі якої залежать від конкретної ситуації. Тобто, ніхто не може бути звільнений від відповідальності за необґрунтовані, безпідставні звинувачення інших осіб. Стаття 10 Конвенції, яка гарантує свободу вираження поглядів, захищає осіб від відповідальності тільки тоді, коли вони діють добросовісно. За наведених обставин, поширена інформація підлягає спростуванню. З огляду на викладене, позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 908,00грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved