Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-16 00:00:00

26.04.2021 року позивач [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди. В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що наказом виконуючого обов`язки головного лікаря Комунального закладу «Дніпропетровська міська клінічна лікарня № 16» Дніпропетровської обласної ради № 585 ж від 29.12.2018 року [PERSON] він був прийнятий на роботу на посаду виконуючого обов`язки завідувача торакального відділення, лікарем-хірургом торакальним торакального відділення з 02.01.2019 року, наказом виконуючого обов`язки головного лікаря Комунального закладу «Дніпропетровська міська клінічна лікарня № 16» Дніпропетровської обласної ради № 196кл від 08.05.2019 року його переведено на посаду завідувача торакального відділення, лікаря - хірурга торакального. 29.01.2021 року наказом № 135 генерального директора КНП «МКЛ №16» ДМР [PERSON] йому як завідувачу відділення, лікарю-хірургу торакальному торакального відділення КНП «МКЛ №16» ДМР, за неналежне виконання вимог власної посадової інструкції оголошено догану, що відповідно до ст. 147 КЗпП України є стягненням за порушення трудової дисципліни. Сутність цього наказу полягає в тому, що при проведенні позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ №16» ДМР від 25.11.2020 року було знайдено майно (матеріальні цінності), яке не перебуває на балансовому чи позабалансовому обліку в медичному підприємстві КНП «МКЛ № 16» ДМР, як не обраховане та приналежне невідомій особі, що є неприпустимим. Про вказане було складено Акт про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ №16» ДМР від 25.11.20 р., де зазначено назва та кількість необлікованого майна, з якого: дрелі електричні 2 шт. (п. акту № 3) - шуруповерта електричні фірми «Зенит та Зенит Профи», які він використовував для операцій при множних переломах ребер для фіксациї спицами Ілізарова; шовний матеріал 12 уп. (п. акту №6) - атравматичні нитки з голками фірми «Голнит», які він використовував для проведення усіх термінових відкритих та торакоскопичних операцій при патології легень та межестіння; дренажна система Сильфон 104 шт.(п. акту № 7) - дренажі № 24 та № 15, сильфони 300 мл фірми «Гемопласт» для проведення усіх термінових відкритих та торакоскопичних операцій при патологіі легень та межестіння; антибактеріальне мило для рук «Манісофт» 4 л та антисептик «Скинмансофт» 2 л (п. акту № 9; 10) - засіб для миття рук та тіла «Манісофт» 6 л та засіб дезінфекційний «Скінман Софт» 5 л концерну «Еколаб» для передопераційної обробки рук операційної бригади; Аспіратор В 40 А 2 шт. (п. акту № 15) - відсмоктувач медичний В-40А НП ООО «Висма-Планар», які він використовував для післяопераційного підключення дренажів з плевральних порожнин та межестіння хворих, які належать йому на праві приватної власності та про використання яких адміністрація КНП «МКЛ №16» ДМР була добре обізнана, оскільки не могла не знати, що виконання вказаних операцій неможливо без застосування перелічених речей, які проводились в середньому 25 - 30 разів на місяць на протязі 2-х років, які він дійсно використовував у своїй лікарській діяльності при виконанні своїх службових обов`язків через те, що адміністрація КНП «МКЛ № 16» ДМР на протязі 23 місяців сама не спромоглась забезпечити його цими засобами, починаючи з січня 2019 р. (самого початку його роботи у КНП «МКЛ № 16» ДМР) по грудень 2020 року. Тому об`явленою в наказі № 135 від 29.01.2021 року доганою його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за те, що він добросовісно та сумлінно виконував свої прямі професійні обов`язки лікаря та завідуючого відділенням, опікуючись хворими, проводив їх лікування, вкладаючи свої особисті кошти через те, що дирекція КНП «МКЛ № 16» ДМР на протязі значного часу не спромоглася забезпечити нагальні потреби торакального відділення для його нормального та повноцінного функціонування, про що свідчить сам зміст Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ №16» ДМР від 25.11.20 р., в якому зазначено: «Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 9 пал. торакального відділення у хворого Хілько; Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 10 пал. торакального відділення у хворой Литвинова, які є особистими речами завідуючого торакального відділенням Землянського Є.І.». \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що, виходячи з того, що під дисциплінарним проступком слід розуміти винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків, складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків, обов`язковою умовою для застосування заходів дисциплінарного стягнення є порушення трудової дисципліни, вимог внутрішнього трудового розпорядку, норм охорони праці та ін., хоча насправді він сам будь-якого невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов`язків не допускав, а тим більш не здійснював. Як зазначено у самому наказі № 135 від 29.01.2021 року, правовими підставами для такого рішення адміністрації КНП «МКЛ № 16» ДМР явились: Лист Державного казначейства України від 26.04.2007 року № 3.4-10/1084; положення ч.1 ст. 936 ЦК України (договір зберігання); Закон України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»; Наказ Міністерства фінансів України від 29.12.2015 року № 1219 «Про затвердження деяких нормативно-правових актів з бухгалтерського обліку в державному секторі». В наказі зазначено, що вказаним він начебто порушив п. 1.6 Посадової інструкції завідувача торакальним відділенням лікаря хірурга торакального КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2019 року, проте вказані документи не є саме тими нормативними актами, якими він відповідно до змісту п.1.6. посадової інструкції повинен керуватися у своїй роботі. Крім того, він не є матеріально-відповідальною особою, а такі функції відповідною посадовою інструкцією покладено на сестру медичну старшу торакального відділення [PERSON] , тому оскільки за результатами проведення позапланової інвентаризації майна від 25.11.2020 року у торакальному відділенні з боку старшої медичної сестри [PERSON] , яка є безпосередньо матеріально-відповідальною особою за всі матеріальні цінності, які знаходяться у її відділенні, в її діях не було знайдено порушення трудової дисципліни, то таке ж обвинувачення, висунуте йому, по крайні мірі є безглуздим, що ще раз підкреслює надуманість та безпідставність наказу № 135 від 29.01.2021 року. Позивач звертає увагу у позові на те, що відповідно до ч. 3 ст. 149 КЗпП України та ч.8 п. 33 розділу VII «Відповідальність за порушення трудової дисципліни» Правил внутрішнього трудового розпорядку КЗ «МКЛ № 16» ДМР від 29.03.2019 року при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, проте будь-яких негативних наслідків для діяльності торакального відділення і взагалі усього КНП «МКЛ № 16» ДМР з даного приводу не відбулось; виконати розпорядження генерального директора КНП «МКЛ № 16» ДОР № 8 від 01.12.2020 року з приводу надання належного письмового пояснення він не міг, оскільки з 02.12.2020 року по 27.01.2021 року перебував на лікарняному. Позивач у позові зазначає, що згаданим наказом йому була заподіяна моральна шкода, яку він оцінює у 25000,00 грн. та підставами для відшкодування якої є наступні обставини: психологічний стрес та моральні страждання, які він відчував, коли дізнався про проведення позапланової перевірки відділення та коли його примушували надати пояснення з приводу дисциплінарного проступку, який він не вчиняв; фізичний та серцевий біль, які він відчув та отримав через перенесений стрес, погіршення в зв`язку з цим стану здоров`я; моральні страждання та психологічний стрес, коли він був ознайомлений з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани; запровадження додаткових зусиль для організації свого життя через конфлікт на роботі; витрачання особистого часу на звернення за неодноразовими професійними консультаціями до фахівців з питань медицини та права, суду. \~ \~ \~ \~Посилаючись на зазначене, позивач у позові просить визнати незаконним та скасувати наказ № 135 від 29.01.2021 року генерального директора Комунального Некомерційного Підприємства «Міська клінічна лікарня №16» Дніпровської міської ради Хасілєва О. Й. про оголошену завідуючому торакального відділення лікарю - хірургу торакального відділення Землянському Є. І. догану; стягнути з Комунального Некомерційного Підприємства «Міська клінічна лікарня №16» Дніпровської міської ради на його користь моральну шкоду у розмірі 25 000 грн. та понесені по справі витрати. \~ \~ \~ \~Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2021 року для розгляду даної справи визначена суддя Кудрявцева Т.О. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 28.04.2021 року у даній справі суддею відкрито провадження у справі, визначено про її розгляд в загальному порядку з проведенням підготовчого засідання. 23.06.2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від представника відповідача надійшов Відзив на позовну заяву, в якому представник позовні вимоги не визнав та заперечував проти їх задоволення. Зазначив, що з 29.12.2018 р. (наказ № 585) позивач перебував у трудових відносинах з відповідачем по 03.03.2021 р., де займав посаду завідуючого відділення, лікаря хірурга торакального торакального відділення КПП «МКЛ № 16» ДМР, наказом № 164 від 03.03.2021 р. був звільнений з займаної посади за п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України. 25.11.2020 р. на ім`я генерального директора КНП «МКЛ №16» ДМР [PERSON] було направлено доповідну від медичного директора даного закладу [PERSON] щодо виявлення 25.11.2020 року інвентаризаційною комісією лікарні № 16 під час здійснення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР не обрахованих належним чином та не перебуваючих на належному бухгалтерському обліку медичного підприємства речей (матеріальних цінностей) невідомого походження. Підставою для проведення позапланової інвентаризації майна торакального відділення була діяльність зі здійснення державного фінансового контролю Східним офісом Держаудитслужби та відповідний наказ № 301 від 25.11.2020 р. генерального директора КНП « МКЛ № 16» ДМР Хасілєва О.Й. Додатково до даної доповідної було долучено відповідний акт про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020 р. та фотознімки (необлікованого майна) у кількості 8 штук. За результатами проведеної перевірки інформації, викладеної у даних письмових документах, було встановлено, що під час здійснення 25.11.2020 року позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні лікарні № 16 згідно наказу № 301 від 25.11.2020р. КНП «МКЛ № 16» ДМР було виявлено не обліковане та не обраховане майно (матеріальні цінності), а саме : 1. Лоток емальований - 3 штуки; 2.Бікси різні - 6 штук; 3. Дрель електрична - 2 штуки; 4. Покриття одноразове, розміром 140 х 80 см - 93 штуки; 5. Покриття одноразове, розміром 160x210 см - 54 штуки; 6. Матеріал шовний 12 упаковок; 7. Дренажна система «Сильфон» - 104 штуки; 8. Антибактеріальне мило для рук «Манісофт»- 4 літра; 9. Антисептик «Скинмансофт» - 2 літра: 10.Халат хірургічний стерильний одноразовий - 109 штук; 11.Набір одноразового інструменту 32 штуки; 12.Бандаж при травмах ребер - 8 штук; 13. Аквагель пластир одноразовий 17 штук; 14.Ксероформ пластир одноразовий - 25 штук; 15. Аспиратор В 40А - 2 штуки; 16. Чотири валізи з невідомою апаратурою. Все вище перелічене майно (матеріальні цінності) взагалі не перебувало на балансовому або позабалансовому обліку згідно оборотних відомостей бухгалтерського обліку майна в торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР і було виявлено під час інвентаризації, як не обраховане та приналежне невідомій особі, що є не припустимим. Станом на листопад 2020 року у торакальному відділенні, підпорядкованому [PERSON] , серед майна та медичного оснащення, що є на балансовому обліку бухгалтерії лікарні не перебувало жодного майна, що є переліченим у Акті про проведення позапланової інвентаризації від 25.11.2020 р. Представник відповідача також у Відзиві зазначає, що відповідальною особою за організацію адміністративно-господарської діяльності торакального відділення лікарні був завідувач відділення, лікар-хірург торакальний [PERSON] , який у власній трудовій діяльності як завідуючий відділення згідно вимог власної посадової інструкції, що затверджена 5.11.2019 р., повинен керуватися чинним законодавством України не тільки з медичних питань, але і з питань адміністративно-господарської діяльності підпорядкованого йому відділення. Згідно вимог ст. 149 КЗпП України, на підставі розпорядження № 8 від 01.12.2020р. [PERSON] було запропоновано надати власні пояснення щодо наявності у нього в відділенні необрахованого майна (матеріальних цінностей), проте у встановлений строк та на протязі грудня 2020 р. та січня 2021 р. позивач не скористався власним правом щодо пояснення походження цього майна, відсутності його відображення у бухгалтерському (позабалансовому) обліку підприємства та підстав законності перебування даних матеріальних цінностей у торакальному відділенні лікарні, з приводу чого 03.12.2020 р. було складено відповідний акт про ненадання власних пояснень [PERSON] .1. За вимогами посадової інструкції [PERSON] питаннями адміністративно - господарської діяльності відділення займається особисто він. В додатках, доданих до позовної заяви від 26.04.2021 р., [PERSON] надав видаткові накладні (первинні документи) про придбання ним відсмоктувачів ( які не зазначені у акті інвентаризації), дренажів, шуруповертів, засобів Манісофт та Скінман Софт, шовного матеріалу. Крім цього, позивачем додатково до власної позовної заяви за письмовим клопотанням від 26.05.2021р. було долучено документи, надані йому з боку КНП «МКЛ № 16» ДМР у кількості 27 накладних щодо отримання торакальним відділенням на протязі жовтня - листопада 2020 року медичних препаратів та матеріалів, жодний медичний препарат та матеріал з цих накладних не є серед необрахованого майна, виявленого та зафіксованого в Акті інвентаризації від 25.11.2020р., тому є зрозумілим, що позивач особисто придбав за власні кошти частину виявленого та необрахованого майна, встановленого під час інвентаризації, що не звільняє його під час власного керування торакальним відділенням від обов`язку за вимогами діючого фінансового законодавства України здійснити належні дії щодо обліку цього майна бухгалтерією підприємства шляхом постановки на позабалансовий облік. Тримаючи у підпорядкованому йому відділенні необраховане майно, [PERSON] , виконуючи не належним чином власні завдання та обов`язки щодо організації адміністративно-господарської діяльності п. 2.2 посадової інструкції, був повинен, виконуючи п. 1.6 посадової інструкції, поставити на позабалансовий облік вище перелічене майно. При цьому, за письмовими поясненнями медичної сестри [PERSON] , виявлені під час інвентаризації матеріальні цінності (майно), [PERSON] тримав у кімнаті операційного блоку, доступ до якої (ключ) мав тільки він. Отже, підставою для відображення в бухгалтерському (позабалансовому) обліку підприємства матеріальних цінностей, переданих/або використовуваних працівником, повинні бути первинні документи, які засвідчують факт передачі, особисті речі або інші матеріальні цінності працівників (що не належать підприємству), а при цьому перебувають у тимчасовому розпорядженні підприємства або використовуються працівником, мають обліковуватися за місцем їх відповідального зберігання. Процес постановки на балансовий облік необрахованого майна працівників роз`яснений листом Державного казначейства України від 26.04.2007р. № 3.4-10/1084 про те, що особисті речі (матеріальні цінності) працівників, що перебувають у тимчасовому розпорядженні підприємства, мають обліковуватися за місцем їх відповідального зберігання. Таким чином, зберігаючи або використовуючи майно (матеріальні цінності), що не знаходяться на балансі підприємства, [PERSON] був зобов`язаний на виконання власних адміністративно - господарських функцій, як керівник відділення, передати за власною заявою на відповідальне зберігання підприємству, де це майно згідно до Порядку застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.12.2015р. № 1219 «Про затвердження деяких нормативно-правових актів з бухгалтерського обліку в державному секторі» (необоротні активи) приймаються бухгалтерією підприємства на підставі акту прийняття-передачі основних засобів на позабалансовому рахунку форми 02 (Активи на відповідальному зберіганні). Коли ж працівник передає оборотні активи, складається акт про приймання запасів, у якому обов`язково зазначається дата передання речей підприємству, їх перелік, а також вартість, матеріально відповідальна особа повинна розписатися на акті щодо одержання цих цінностей і прийняти їх на відповідальне зберігання. Тільки після цього, відповідальна матеріальна особа в торакальному відділенні - сестра медична старша [PERSON] могла отримати вище перелічене майно на відповідальне зберігання. У подальшому для бухгалтерського обліку цінностей, отриманих підприємством на відповідальне зберігання від працівника, такі об`єкти (матеріальні цінності) відображаються на відповідних субрахунках згідно з Планом рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі та Порядком застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку бюджетних установ. Відповідно до вищевказаного Порядку товарно-матеріальні цінності, прийняті підприємством на відповідальне зберігання, обліковуються на позабалансовому рахунку 02 «Активи на відповідальному зберіганні». Отже, щоб користуватися на робочому місці речами/або власними матеріальними цінностями та зберігати їх там, працівник зобов`язаний, по-перше, звернутися до керівника підприємства з заявою (доповідною) про дозвіл (бажання) використання на робочому місці власного майна (матеріальних цінностей), про що повинен укласти відповідний договір, а по-друге, передати їх (речі, майно) на відповідальне зберігання матеріально відповідальній особі на підставі актів приймання-передачі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача також у Відзиві вказує на те, що за результатами моніторингу документації фінансово - господарської діяльності КНП «МКЛ № 16» ДМР станом на 30.11.2020 року завідувачем відділення [PERSON] або іншим працівником торакального відділення лікарні № 16 не було направлено жодної заяви з вимогою обліку та обрахування власного майна, що використовується ними на робочому місці у торакальному відділенні. Таким чином, виявлене майно під час проведення у торакальному відділенні лікарні №16 25.11.2020 року позапланової інвентаризації майна повинне бути за заявою керівника відділення обліковано та обраховано бухгалтерією КНП «МКЛ № 16» ДМР. Дисциплінарна відповідальність завідувача відділення, лікаря-хірурга торакального торакального відділення КНП «МКЛ № 16» ДМР [PERSON] передбачена розділом 4 його власної посадової Інструкції. На момент складання даного наказу встановлений ст. 148 КЗпП України строк для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не був закінченим, тому позивача у законний спосіб за належних підставі було 29.01.2021р. наказом № 135 притягнуто до дисциплінарної відповідальності, у період з 02.12.2020 р. до 28. 01.2021 р. позивач безперервно перебував на лікарняному. Також представник відповідача у Відзиві на позов вважав, що позовні вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди є недоведеними, а тому такими, що не підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 11.08.2021 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні позивач з представником, посилаючись на обставини, викладені в позові, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник відповідача, посилаючись на доводи, викладені у Відзиві на позовну заяву, заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні. \~ \~ \~ \~У наданій суду 10.03.2022 року письмовій заяві відповідач просив завершити розгляд даної справи у відсутності представника відповідача. \~ \~ \~ \~Вислухавши позивача, його представника та представника відповідача, свідків, дослідивши докази у справі, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, зважаючи на наступне. Згідно з частинами першою, другою\~статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до частини третьої\~статті 3 ЦПК України\~провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, ц ивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. \~ \~Згідно ст.\~77\~ЦПК України,\~ належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як встановлено в судовому засіданні, наказом № 585-кл від 29.12.2018 року «Про прийняття на роботу», виданим в.о. головного лікаря Комунального закладу «Дніпропетровська міська клінічна лікарня № 16» Дніпропетровської обласної ради» Хасілєвим О.Й., [PERSON] , [INFO] , з 02.01.2019 року було прийнято на роботу на посаду виконуючого обов`язки завідувача торакального відділення, лікаря-хірурга торакальним торакального відділення Комунального закладу «Дніпропетровської міської клінічної лікарні № 16» Дніпропетровської обласної ради (надалі - КНП «МКЛ № 16» ДМР). Наказом № 196-кл від 08.05.2019 року «Про переведення працівників», виданим в.о. генерального директора Комунального закладу «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради» [PERSON] , [PERSON] звільнено від виконання обов`язків завідувача торакального відділення з 08.05.2019 року та з того ж числа переведено на посаду завідувача торакального відділення, лікаря-хірурга-торакального. \~ Наказом\~№ 135\~від 29.01.2021\~року «Про\~винесення догани\~завідувачу відділення,\~лікарю-хірургу\~торакальному торакального\~відділення КНП\~«МКЛ №16»\~ДМР Землянському\~Є.І.»,\~виданим генеральним\~директором Комунального\~некомерційного підприємства\~«Міська клінічна\~лікарня №\~16»\~Дніпровської міської\~ради Хасілєвим\~О.Й.,\~завідувачу відділення,\~лікарю-хірургу\~торакальному торакального\~відділення КНП\~«МКЛ №16»\~ДМР [PERSON] \~за неналежне\~виконання вимог\~власної посадової\~інструкції оголошено\~догану.\~ \~ Як зазначено, зокрема, в цьому наказі, «25.11.2020р. на ім`я генерального директора КНП «МКЛ №16» ДМР Хасілєва О.Й. було направлено доповідну від медичного директора КНП «МКЛ № 16» ДМР Бершаденко Ю.В. щодо виявлення 25.11.2020 року інвентаризаційною комісією лікарні № 16, під час здійснення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР не обрахованих належним чином та не перебуваючих на належному інвентаризаційному обліку медичного підприємства речей (матеріальних цінностей) невідомого походження. Додатково до даної доповідної було долучено відповідний акт про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р. та фото знімки (необлікованого майна) у кількості 8 штук. За результатами проведеної перевірки інформації, викладеної у даних письмових документах, було встановлено, що під час здійснення 25.11.2020 року позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні лікарні № 16 згідно наказу № 301 від 25.11.2020р. КНП « МКЛ № 16» ДМР було виявлено не обліковане та не обраховане майно (матеріальні цінності), а саме: 1. Лоток емальований - 3 штуки; 2. Бікси різні - 6 штук; 3. Дрель електрична - 2 штуки; 4. Покриття одноразове, розміром 140 х 80 см 93 штуки; 5. Покриття одноразове - розміром 160x210 см - 54 штуки; 6. Матеріал шовний 12 упаковок; 7. Дренажна система «Сильфон» - 104 штуки; 8. Антибактеріальне мило для рук «Манісофт» - 4 літра; 9. Антисептик «Скинмансофт» - 2 літра; 10. Халат хірургічний стерильний одноразовий - 109 штук; 11.Набір одноразового інструменту - 32 штуки; 12.Бандаж при травмах ребер - 8 штук; 13. Аквагель пластир одноразовий - 17 штук; 14.Ксероформ пластир одноразовий - 25 штук; 15. Аспиратор В 40А - 2 штуки; 16. Чотири валізи з невідомою апаратурою. Все вище перелічене майно (матеріальні цінності) взагалі не перебуває на балансовому або позабалансовому обліку в медичному підприємстві КНП «МКЛ № 16» ДМР і було виявлено під час інвентаризації, як не обраховане та приналежне невідомій особі, що є не припустимим. Відповідальною особою за організацію адміністративно-господарської діяльності торакального відділення КНП «МКЛ № 16» ДМР є завідувач відділення, лікар-хірург торакальний [PERSON] . У власній трудовій діяльності як завідуючій відділення [PERSON] згідно вимог власної посадової інструкції, що є затвердженою 15.11.2019р., повинен керуватися чинним законодавством України не тільки з медичних питань, але і з питань господарської діяльності підпорядкованого йому відділення. Для того, щоб працівник медичного підприємства або завідуючий відділення міг використовувати особисті речі на робочому місці, найперше їм потрібно оформити договірні відносини між працівником та медичним підприємством (лікарнею). Відповідно до роз`яснень, наданих листом Державного казначейства України від 26.04.2007р. № 3.4-10/1084, особисті речі (матеріальні цінності) працівників, що перебувають у тимчасовому розпорядженні підприємства, мають обліковуватися за місцем їх відповідального зберігання (т.т. в КНП «МКЛ № 16» ДМР). Згідно з ч. 1 ст. 936 Цивільного кодексу України за договором зберігання одна сторона (зберігач) зобов`язується зберігати річ, яка передана їй другою стороною (поклажодавцем), і повернути її останньому у схоронності. Договір зберігання укладається в письмовій формі. При цьому письмова форма договору вважається дотриманою, якщо прийняття речі на зберігання посвідчене розпискою або іншим документом, підписаним зберігачем. Проте сам договір відповідального зберігання ще не є підставою для відображення цінностей в обліку установи. Так, ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (зі змінами) від 16.07.1999 року визначено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти їх здійснення. Первинні документи повинні мати такі обов`язкові реквізити, як назву документа (форми), дату і місце складання, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції, посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення, особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійснені господарської операції. Отже, підставою для відображення в бухгалтерському обліку підприємства цінностей, переданих або використовуваних працівником, будуть первинні документи, які засвідчують факт передачі. Так, відповідно до Порядку застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.12.2015р. № 1219 «Про затвердження деяких нормативно-правових актів бухгалтерського обліку в державному секторі», необоротні активи приймаються на підставі акту прийняття-передачі основних засобів на позабалансовому рахунку форми 02 (Активи на відповідальному зберіганні). Коли ж працівник передає оборотні активи - складається акт про приймання запасів, у якому обов`язково зазначається дата передання речей підприємству, їх перелік, а також вартість. Матеріально відповідальна особа повинна розписатися на акті щодо одержання цих цінностей і прийняти їх на відповідальне зберігання. Щодо бухгалтерського обліку цінностей, отриманих підприємством на відповідальне зберігання від працівника, то такі об`єкти відображаються на відповідних субрахунках згідно з Планом рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі і Порядком застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку бюджетних установ. Відповідно до вищевказаного Порядку товарно-матеріальні цінності, прийняті підприємством на відповідальне зберігання, обліковуються на позабалансовому рахунку: 02 «Активи на відповідальному зберіганні». Отже, щоб користуватися на робочому місці особистими речами (власними матеріальними цінностями) та зберігати їх там, працівник зобов`язаний, по-перше звернутися до керівника підприємства з заявою (доповідною) про дозвіл (бажання використання на робочому місці власного майна (матеріальних цінностей), про що повинен укласти відповідний договір, а по-друге, передати їх (речі, майно) на відповідальне зберігання матеріально відповідальній особі на підставі актів приймання передачі. За результатами моніторингу документації фінансовогосподарської діяльності КНП «МКЛ № 16» ДМР станом на 30.11.2020 року завідувачем відділення [PERSON] або іншим працівником торакального відділення лікарні № 16 не було направлено жодної заяви з вимогою обліку та обрахування власного майна, що використовується ними на робочому місці у торакальному відділенні. Таким чином, виявлене майно під час проведення у торакальному відділенні лікарні №16 25.11.2020 року під час позапланової інвентаризації майна повинне бути самостійно обліковано та обраховано бухгалтерією КНП «МКЛ № 16» ДМР) до моменту проведення 25.11.2020р. позапланової інвентаризації майна обов`язок щодо постановлення цього майна (переліченого у акті від 25.11.2020р.) було власним обов`язком завідувача торакальним відділенням [PERSON] , який в порушення вимог п. 2.2. власної посадової інструкції не організував у підпорядкованому йому відділенні належну адміністративно-господарську діяльність, щодо забезпечення обліку та обрахування майна (матеріальних цінностей), яке не перебувало на необхідному балансовому (позабалансовому) обліку. Власною бездіяльністю у адміністративно-господарській сфері діяльності завідувач торакального відділення [PERSON] під час проведення Східним офісом Держаудитслужби в КНП «МКЛ № 16» ДМР ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності медичного підприємства за період з 01.01.2019р. по 31.10.2020р., поставив перед ревізійним органом питання щодо порушення з боку лікарні №16 фінансово-господарських відносин, що може потягнути за собою накладення ревізійною службою фінансових санкцій на лікарню № 16 з вини [PERSON] . Розпорядженням № 8 від 01.12.2020р. [PERSON] було запропоновано надати з цього приводу належні письмові пояснення щодо порушень виявлених під час вищевказаної інвентаризації 25.11.2020р. у підпорядкованому йому торакальному відділенні. Однак даним правом [PERSON] не скористався, а з 13-00 год. 02.12.2020р. усно заявив про власний вихід на лікарняний. Таким чином, згідно КЗпП України місячний термін щодо притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності було призупинено на час його відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Під час строку перебування [PERSON] на лікарняному в період з 02.12.2020р. по 27.01.2021р. ним не було надано (направлено) на адресу КНП «МКЛ № 16» ДМР ніяких власних письмових пояснень стосовно його бездіяльності щодо необхідного поставлення необрахованого майна (матеріальних цінностей) до торакального відділення на належний балансовий (позабалансовий) облік. 03.12.2020р. в.о. генерального директора Бершаденко Ю.В. було складено акт про невиконання [PERSON] вимог розпорядження № 8 щодо надання ним письмових пояснень відносно порушень виявлених у підпорядкованому йому відділенні під час інвентаризації 25.11.2020р. Таким чином, з боку завідувача відділення, лікаря-хірурга торакального відділення КНП «МКЛ № 16» ДМР [PERSON] було допущено порушення вимог власної посадової інструкції, а саме : П. 1.6. - завідуючий відділення медичного закладу у своїй роботі керується чинним законодавством України, наказами та інструкціями МОЗ України; [PERSON] за власної безконтрольності та неуважності, у порушення вимог вищезазначених нормативно-правових актів України допустив зберігання та використання у підпорядкованому йому торакальному відділенні необлікованого та необрахованого майна, речей (матеріальних цінностей); П. 2.2. - організовує лікувально-профілактичну, адміністративно-господарську діяльність відділення; (жодної належної організації адміністративної господарської діяльності у відділенні [PERSON] не проводив, про що свідчить виявлення під час інвентаризації не обліковане та необраховане невідоме майно, яке повинно було знаходитися в приміщеннях торакального відділення). Дисциплінарна відповідальність завідувача відділення, лікаря-хірурга торакального відділення КНП «МКЛ № 16» ДМР [PERSON] передбачена розділом 4 його власної посадової Інструкції». Не погоджуючись із вказаним наказом та притягненням до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду із даним позовом про визнання незаконним та скасування наказу № 135 від 29.01.2021 року та стягнення з відповідача моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. У відповідності до \~ст. 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно ч. 1\~ст. 147-1 КЗпП України\~дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Відповідно до ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно \~ст. 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Статтею 150 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV\~цього Кодексу). Встановлено, що виданню відповідачем наказу № 135 від 29.01.2021 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності передувало наступне. Згідно Статуту КНП «МКЛ № 16» ДМР лікарня є закладом охорони здоров`я з ургентним цілодобовим режимом роботи, що надає послуги вторинної ( спеціалізованої) стаціонарної екстреної ( невідкладної) медичної допомоги. Згідно Правил внутрішнього трудового розпорядку Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради, \~працівники зобов`язані чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження генерального директора, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна лікарні, вчасно приходити на роботу, використовувати весь робочий час для продуктивної праці. Коло обов`язків (робіт), які виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією, або посадою, визначається професійними обов`язками медичних і фармацевтичних працівників, а також обов`язками інших працівників, передбачених положеннями, посадовими інструкціями, технічними правилами та іншими документами, затвердженими у встановленому порядку тарифно-кваліфікаційними довідниками робіт і професій робітників кваліфікаційними довідниками посад службовців; за порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків тягне за собою вжиття заходів дисциплінарного стягнення або громадського впливу. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення, зокрема\~догана. Наказом генерального директора КНП «МКЛ №16» ДМР Хасілєва О.Й. від 25.11.2020 року № 301 для проведення позапланової інвентаризації у торакальному відділенні КНП «Міська клінічна лікарня №16» ДМР створено інвентаризаційну комісію у складі: голова комісії - медичний директор Бершаденко Ю.В., члени комісії: головна сестра медична лікарні [PERSON] , сестра медична старша неврологічного відділення [PERSON] , сестра медична старша травматологічного відділення [PERSON] , бухгалтер спеціаліст [PERSON] ; визначено про проведення інвентаризації 25-26.11.2020 року. Встановлено, що 25.11.2020 р. на ім`я генерального директора КНП «МКЛ №16» ДМР Хасілєва О.Й. було направлено доповідну від медичного директора КНП «МКЛ № 16» ДМР Бершаденко Ю.В. щодо виявлення 25.11.2020 року інвентаризаційною комісією лікарні № 16 під час здійснення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР не обрахованих належним чином та не перебуваючих на належному інвентаризаційному обліку медичного підприємства речей (матеріальних цінностей) невідомого походження. Додатково до даної доповідної було долучено відповідний Акт про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р. та фотознімки (необлікованого майна) у кількості 8 штук. Відповідно до змісту Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р., перевірку провели: голова комісії - медичний директор Бершаденко Ю.В., члени комісії: головна сестра медична лікарні [PERSON] , сестра медична старша неврологічного відділення [PERSON] , сестра медична старша травматологічного відділення [PERSON] , бухгалтер спеціаліст [PERSON] . Як зазначено в Акті, за переліком в інвентаризаційному описі перевірено наявність матеріальних активів та виявлені не підлягаючі обліку: 1. Лоток емалірований - 3 штуки; 2. Бікси різні - 6 штук; 3. Дрель електрична - 2 штуки; 4. Покриття одноразове, розміром 140 х 80 см 93 штуки; 5. Покриття одноразове - розміром 160x210 см - 54 штуки; 6. Матеріал шовний 12 упаковок; 7. Дренажна система «Сильфон» - 104 штуки; 8. Антибактеріальне мило для рук «Манісофт» - 4 літра; 9. Антисептик «Скинмансофт» - 2 літра; 10. Халат хірургічний стерильний одноразовий - 109 штук; 11. Набір одноразового інструменту - 32 штуки; 12.Бандаж при травмах ребер - 8 штук; 13. Аквагель пластир одноразовий - 17 штук; 14.Ксероформ пластир одноразовий - 25 штук; 15. Аспиратор В 40А - 2 штуки; 16. Чотири валізи з невідомою апаратурою, про що склаено Акт «Про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ №16» МР від 25.11.2020 року. Як вказано у даному Акті, Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 9 пал. торакального відділення у хворого Хілько; Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 10 пал. торакального відділення у хворого Литвинова, які є особистими речами завідуючого торакального відділенням [PERSON] ; в кімнаті для зберігання стерільних біксів знаходились чотири валізи з невідомою апаратурою; на виявлені матеріальні активи додається фото на 8 листах. Даний Акт підписано членами комісії. Зазначаючи про те, що відповідальною особою за організацію адміністративно-господарської діяльності комісією з проведення інвентаризації в торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР було вказано завідувача відділення, лікаря-хірурга торакального Землянського Є.І., Розпорядженням в.о.генерального директора КНП «МКЛ № 16» ДМР № 8 від 01.12.2020р. [PERSON] у термін до 13-00 год. 02.12.2020 року було запропоновано надати письмові пояснення щодо перебування в межах торакального відділення необлікованих матеріальних цінностей, які підлягають обрахуванню та включенню у позабалансовий облік лікарні як такі, що перебувають на відповідальному зберіганні в медичному підприємстві; попереджено [PERSON] про дисциплінарну відповідальність за невиконання, неналежне виконання вимог даного розпорядження. Встановлено, що в період з 02.12.2020р. по 27.01.2021 року [PERSON] перебував на лікарняному і ним не було надано письмового пояснення з приводу результатів перевірки. 03.12.2020р.\~в.о.\~генерального директора\~Бершаденко Ю.В.\~було складено\~Акт про\~невиконання [PERSON] \~вимог розпорядження\~№ 8\~щодо надання\~ним письмових\~пояснень відносно\~порушень,\~виявлених у\~підпорядкованому йому\~відділенні під\~час інвентаризації\~25.11.2020р.\~ І,\~як зазначено\~вище,\~Наказом №\~135\~від 29.01.2021\~року завідувачу\~відділення,\~лікарю-хірургу\~торакальному торакального\~відділення КНП\~«МКЛ №16»\~ДМР Землянському\~Є.І.,\~за неналежне\~виконання вимог\~власної посадової\~інструкції оголошено\~догану.\~ \~ \~ \~ \~ \~На підтвердження доводів представника відповідача щодо обставин проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні в судовому засіданні надали пояснення свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . \~ \~ \~ \~В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що наказом, виданим по лікарні, було призначено проведення інвентаризації в торакальному відділенні лікарні, створено комісію для її проведення з числа працівників лікарні, вона була визначена головою цієї комісії. 25.11.2020 року нею у складі комісії проводилась інвентаризація в торакальному відділенні лікарні за проханням КРУ. В 15 год. 20 хв. в операційному блоку торакального відділення було знайдено багато речей, які не перебували на балансі лікарні, про що складено відповідний Акт. По бухгалтерським відомостям встановили, що все знайдене майно не має інвентарних номерів і не перебуває на балансі лікарні, в подальшому це майно були поставлено на облік лікарні. Потім вони дізнались, що майно належить [PERSON] , який відмовився надавати з цього приводу пояснення. [PERSON] на протязі 2020 року не звертався з письмовими заявами до керівництва лікарні з проханням поставити і на баланс лікарні особисті речі, які він використовував у роботі. Відповідальною за цінності, які перебувають на балансі лікарні є старша медсестра відділення [PERSON] , за все необліковане майно відповідальність несе завідуючий відділенням. Інвентаризація тривала 25.11.2020 року до 16 год. 30 хв., [PERSON] при її проведенні присутній не був, його робочий день тривав до 15 год. 45 хв. При проведенні інвентаризації комісія працювала у повному складі, бухгалтер [PERSON] приєдналася до інвентаризації пізніше. Членами комісії не було з`ясовано зміст чотирьох валіз, які також були виявлені в ході інвентаризації, бачили, що це якась апаратура, їх зміст не описувався, і ці запчастини не було поставлено на баланс лікарні. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює головною медсестрою КНП «МКЛ № 16» ДМР, в листопаді 2020 року лікарню перевіряло КРУ і керіництво лікарні вирішило перевірити всі операційні блоки лікарні, для чого керівником було видано відповідні накази про проведення інвентаризації та створення комісії для її проведення, до якої вона входила. 25.11.2020 року біля 15 год. члени комісії прийшли в операційний блок торакального відділення, де були операційні медсестри, вони переписали майно, яке було у хірургічному блоці, потім був відкритий операційний блок, в якому виявлено необліковане майно, якісь чотири валізи з невідомою апаратурою, про що склали відповідний акт від 26.11.2020 року, зробили фотокартки. З наказом про інвентаризацію [PERSON] ознайомлений не був, при проведенні інвентаризації він присутній не був, він потім казав, що ним не було постановлено на облік майно, яке він використовував у роботі. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює старшою операційною сестрою хірургічного блоку лікарні, 25.11.2020 року вона працювала в торакальному відділенні, періодично виходила з операційної і бачила як [PERSON] щось виносив із стерильної кімнати, згодом прийшла інвентаризаційна комісія. При проведенні інвентаризації, яка почалася приблизно в 15-30 год., вона бачила у операційному блоку якісь сумки, коробки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює старшою медичною сестрою у хірургічному відділенні з торакальними ліжками КНП «МКЛ № 16» ДМР. 25.11.2020 року до їх відділення прийшла інвентаризаційна комісія у складі працівників лікарні: [PERSON] , бухгалтера [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . В операційному блоці комісією було виявлено в коробках одноразову білизну, сифони, мило, стериліум, 2 стерілізатора з дрелями, на підлозі стояли чотири сумки, зміст яких їй було невідомо, в них знаходилась якась апаратура, члени комісії переписували ці речі та фотографували їх, потім був складений акт від руки, який в подальшому надрукували. В цей період [PERSON] періодично заглядав в операційну, при проведені інвентаризації він присутній не був. З наказом про проведення інвентаризації їх не знайомили, показали інвентаризаційні відомості, в яких був перелік медичного обладнання, при цьому перевірялось наявність всіх знайдених предметів у відділенні з відомостями. Зазначила, що і вона і [PERSON] однаково відповідають за матеріальні цінності у відділенні, вона до дисциплінарної відповідальності за результатами інвентаризації не притягалась, тільки в операційному блоку були виявлені необліковані речі, які на балансі лікарні не перебували. Вона не пам`ятає коли саме їм у відділення видавали необхідні для роботи шовний матеріал, дренажні системи, сифони, халати стерильні, одноразові набори хірургічних інструментів, аквагель пластир, ксероформ-пластир, аспіратор, чи складались при інвентаризації зрівняльні відомості, не знає. В поліцію та органи самоврядування про вказані знахідки лікарня не повідомляла, згодом знайдені речі, крім сумок, були поставлені на баланс лікарні. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює бухгалтером-матеріалістом лікарні №16, 25.11.2020 року проходила позапланова інвентаризація по лікарні, в ході якої комісією, до складу якої вона входила, були знайдені в операційному блоку торакального відділення неоприбутковані матеріальні цінності в коробках, якісь чотири сумки з якоюсь апаратурою. При цьому перевірялись дані в оборотній відомості, яка ведеться бухгалтерією, виявилось, що знайдені речі не перебували на обліку в лікарні, таке медобладнання лікарнею не отримувалось, ніхто не подавав заяв про постановку цього обладнання на баланс лікарні, власник цього майна до них не звертався, договір про постановку майна на облік ні з ким не підписувався. Інвентаризація проходила в період часу з 15 до 17 год., вона не весь час була присутня при проведенні інвентаризації, при складені за наслідками інвентаризації акту вона присутня не була, згодом підписала його; в даному акті не зазначені ціни на знайдені предмети, інвентаризаційна відомість не звірялась з відомостю, яка перебувала у відділенні; перед проведенням інвентаризації не було розписки про те, що у відділенні нема необлікованих речей; Акт складали після інвентаризації, опис не складався; після отримання Акту складався протокол розбіжностей, звіряли інвентарні номери на предметах з відомостю; після цього ніхто не писав заяви про постановку на баланс знайденого майна, в березні-квітні 2021 року це майно було поставлено на облік у лікарню за наказом директора; в поліцію та органи самоврядування про знайдені речі вони не повідомляли; після проведення позапланової перевірки складалась звідна відомість. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що станом на 25.11.2020 року вона працювала молодшою операційною медсестрою в КНП «МКЛ 16» ДМР, вона була присутня при проведенні комісією інвентаризації майна 25.11.2020 року близько 15-30 год. в операційному блоці в торакальному відділенні лікарні, де вона в той день працювала. Ключ від операційного блоку перебував в ординаторській і у медсестри [PERSON] . Також, в проведенні інвентаризації приймали участь Астафурова, дві старші медсестри, згодом приєднались [PERSON] та [PERSON] , представника бухгалтерії не було, [PERSON] був відсутній при проведенні інвентаризації, оскільки в 15-42 год. закінчувався робочий час. Все вилучене під час інвентаризації майно було вивезено до кабінету старшої медсестри травматологічного відділення. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що позивач [PERSON] був безпідставно притягнутий до дисциплінарної відповідальності наказом № 135 від 29.01.2021 року «Про винесення догани завідувачу відділення, лікарю-хірургу торакальному торакального відділення КНП «МКЛ 16» ДМР Землянському Є.І.», виданим генеральним директором Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради Хасілєвим О.Й., тому цей наказ підлягає визнанню незаконним та скасуванню, зважаючи на наступне. Згідно копії Посадової інструкції завідувача торакальним відділенням лікаря хірурга торакального Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня №16» Дніпровської міської ради Землянського Є.І., затвердженої 25.11.2019 року генеральним директором КНП «МКЛ №16» ДМР Хасілєвим О.Й., завідувач відділенням медичного закладу належить до професійної групи «Керівники»; призначення на посаду завідувача відділенням лікувально- профілактичного та звільнення з неї здійснюється за наказом генерального директора з дотриманням вимог кодексу законів про працю України; завідувач відділенням медичного закладу підпорядковується безпосередньо в.о. медичного директор; за відсутністю завідувача відділенням медичного закладу його обов`язки виконує особа, призначена у встановленому порядку, яка набуває відповідних прав та несе відповідальність за належне виконання покладених на неї обов`язків; метою діяльності є організація координація діяльності працівників хірургічного відділення, забезпечення високої якості лікувально-діагностичного та реабілітаційного процесу, розробки та впровадження нових методів лікування, діагностики, профілактики захворювання (п.1.1.-1.5 розділу І Інструкції). Завідувач відділенням медичного закладу у своїй роботі керується чинним законодавством України, наказами та інструкціями Міністерства охорони здоров`я, цією посадовою інструкцією та іншими нормативними документами, затвердженими у встановленому порядку (п.1.6); завідувачу відділенням медичного закладу підпорядковується медичний персонал відділення (п. 1.7 розділу І Інструкції). Завідувач відділенням медичного закладу організовує лікувально-профілактичну, адміністративно-господарську діяльність відділення (п.2.2. розділу 2). Відповідно до\~пунктів 2.3.-2.5\~ розділу\~2\~Посадової інструкції\~завідувач відділенням:\~ забезпечує\~надання якісної\~медичної допомоги\~населенню;\~впроваджує сучасні\~методи діагностики\~й лікування,\~лікувально -\~оздоровчого режиму,\~раціонального харчування;\~регулює використання\~ліжкового фонду;\~організовує роботу\~з добору,\~розстановки й\~використання медичних\~кадрів,\~забезпечує своєчасне\~підвищення їх\~кваліфікації;\~створює належні\~виробничі умови,\~забезпечує дотримання\~співробітниками правил\~внутрішнього трудового\~розпорядку,\~охорони праці\~та протипожежного\~захисту;\~аналізує показники\~роботи закладу,\~вживає заходів\~щодо їх\~оптимізації,\~видає відповідні\~директивні документи\~з цього\~питання;\~організовує проведення\~науково -\~практичних конференцій\~медичних працівників\~відділення з\~актуальних питань\~охорони здоров`я;\~систематично контролює\~правильність діагностики\~та повноту\~лікувальних заходів,\~які проводять\~лікарі відділення\~шляхом персонального\~огляду хворих\~та \~експертної оцінки;\~проводить експертизу\~тимчасової непрацездатності\~лікарями відділення\~та систематичний\~контроль за\~її якістю,\~згідно діючого\~положення про\~експертизу \~тимчасової непрацездатності;\~розробляє раціональні\~графіки роботи\~працівників відділення;\~впроваджує в\~практику роботи\~відділення передові\~форми та\~методи лікування,\~діагностики та\~організації праці;\~виконує правила\~призначення та\~обліку збереження,\~списання наркотичних,\~отруйних,\~токсичних та\~сильнодіючих препаратів;\~приймає рішення\~про скеровування\~пацієнтів на\~вищі рівні\~надання медичної\~допомоги;\~контролює чітке,\~правильне та\~своєчасне заповнення\~лікарями та\~молодшими фахівцями\~медичної облікової\~документації;\~організовує роботу\~по підвищенню\~кваліфікації лікарів,\~молодших фахівців\~по їх\~підготовці до\~атестації шляхом\~систематичної перевірки\~та аналізування\~показників роботи\~кожного працівника;\~систематично підвищує\~особисту кваліфікацію;\~підготовлює річні\~та квартальні\~звіти про\~роботу відділення;\~планує роботу\~відділення та\~забезпечує її\~виконання;\~безпосередньо контролює\~збереження та\~раціональне використання\~матеріально-технічної\~бази відділення; визначає пріоритети\~у придбанні\~для відділення\~ліків,\~розхідних матеріалів\~та медичного\~обладнання; моніторить розвиток передових технологій діагностики та лікування з наступним їх впровадженням; проводить клінічні розгляди усіх випадків внутрішньолікарняних інфекції у відділенні; проводить клінічні розгляди усіх випадків, при яких важко виставити діагноз випадків розходження клінічних та поліклінічних діагнозів; контролює правильність та своєчасність складання старшою медичною сестрою вимог у аптеку на медикаменти, перев`язувальний матеріал, медичний інвентар та завіряє їх своїм підписом; контролює правильність зберігання, використання, обліку, витрат перев`язувального матеріалу, медикаментів, у тому числі наркотичних сильнодіючих препаратів та препаратів, які підлягають кількісному обліку; розробляє посадові інструкції для медичних працівників; проводить аналіз показників роботи відділення та вживання, в межах своєї компетенції, заходів щодо її оптимізації, вносить пропозиції керівнику закладу для прийняття рішень на його рівні; готує відділення до акредитації; контролює виконання всіма медичними працівниками правил внутрішнього трудового розпорядку закладу; доводить до відома генерального директора та \~ \~ \~ \~в.о. медичного директора про усі випадки у відділенні (смерть хворих, нещасні випадки внутрішньо-лікарських інфекцій, тощо) та про прийняті заходи; контролює якість ведення медичної документації відділення; своєчасно доводить до працівників відділення в частині, яка їх стосується, накази та розпорядження адміністрації, а також методичні рекомендації та інші офіційні документи; систематично проводить виробничі наради з персоналом відділення; раціонально організовує працю лікарів, медичних сестер, внесення елементів наукової організації праці, впровадження передового досвіду кращих лікарень; проводить (1 раз. на тиждень) сумісно із старшою сестрою обходи відділення з метою вивчання санітарного стану відділення із записаними в журнал трьохступеневого контролю; розвиває у працівників потяг до удосконалення професійних знань та навичок, проявлення чуйності до хворих, колегіальності, взаємодопомоги, виконання норм етики та принципів медичної деонтології; складає графіки відпусток працівників відділення на рік, які затверджуються генеральним директором, за погодженням з профспілковим комітетом; контролює своєчасність та правильність складання графіків та табелів використання робочого часу; надає хворим в разі потреби невідкладну допомогу; контролює наявність укладок для обслуговування ВІЛ - інфікованих та хворих на СНІД, проведення генеральних прибирань; проводить поточні ремонти у відділенні; зберігає таємницю хворого про стан його здоров`я та діагноз; своєчасно проходить з працівниками відділення профілактичні медичні огляди; робочим місцем є кабінет завідувача відділенням, який оснащений у відповідності до табелю оснащення вказаних кабінетів; щорічно проходить профілактичні медичні огляди та робить профілактичні щеплення; дотримується вимог Закону України «Про захист персональних даних»; дотримується вимог щодо забезпечення лікарської таємниці та захисту персональних даних пацієнтів, що стали йому відомі під час здійснення ним власної медичної діяльності. Розділом 4 Посадової інструкції передбачена відповідальність, а саме: те, що завідувач відділенням несе персональну цивільно-правову, адміністративну, кримінальну, дисциплінарну відповідальність: за свою діяльність у відповідності до чинного законодавства та нормативно -правових актів, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, в галузі медичної допомоги населенню; за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, помилкові дії чи бездіяльність, неприйняття рішень, що входять у сферу його компетенції, також за невикористання, або неповне використання своїх функціональних прав, що передбачені цією посадовою інструкцією, а також правилами внутрішньої трудового розпорядку; за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї трудової діяльності; за завдання матеріальної та моральної шкоди; за розголошення інформації, що складає лікарську таємницю та інформацію, що несе в собі персональні дані інших осіб( пацієнтів), що стали відомі йому у зв`язку з виконанням ним своїх завдань та обов язків, передбачених даною посадовою інструкцією. Встановлено, що з переліку майна, яке було виявлено 25.11.2020 року під час здійснення позапланової інвентаризації у торакальному відділенні, частина майна була особисто придбана позивачем для застосування в роботі при виконанні ним обов`язків лікаря-хірурга торакального в торакальному відділенні КНП «МКЛ 16» ДМР, а саме: дрелі електричні 2 шт. - шуруповерти електричні з найменуванням «Зенит та Зенит Профи» позивач використовував для проведення ним операцій при множних переломах ребер для фіксациї спицами [PERSON] ; шовний матеріал 12 уп. - атравматичні нитки з голками фірми «Голнит» позивач використовував для проведення усіх термінових відкритих та торакоскопичних операцій при патології легень та межестіння; дренажну систему Сильфон 104 шт. - дренажі № 24 та № 15 сильфони 300 мл фірми «Гемопласт» позивач використовував для проведення усіх термінових відкритих та торакоскопичних операцій при патологіі легень та межестіння; антибактеріальне мило для рук «Манісофт» 4 л. та антисептик «Скинмансофт» 2 л. - засіб для миття рук та тіла «Манісофт» 6 л. та засіб дезінфекційний «Скінман Софт» 5 л. концерну «Еколаб» використовувались позивачем для передопераційної обробки рук операційної бригади; Аспіратор В 40 А 2 шт. - відсмоктувач медичний В-40А НП ООО «Висма-Планар», використовувались позивачем для післяопераційного підключення дренажів з плевральних порожнин та межестіння хворих. Вказане \~майно належить\~позивачу на\~праві \~власності та\~використовувалось ним\~при виконанні\~ обов`язків\~лікаря-хірурга\~торакального з\~відома адміністрації\~КНП «МКЛ\~№16»\~ДМР,\~зважаючи на\~те,\~що,\~починаючи з\~січня 2019\~року торакальне\~відділення не\~було забезпечене\~керівництвом лікарні\~вказаними необхідними\~медичними розхідними\~матеріалами та\~медичним обладнанням,\~без застосування\~яких неможливе\~виконання вищезазначених\~операцій,\~які проводились\~в середньому\~25\~-\~30\~разів на\~місяць на\~протязі двох\~ років.\~Про відсутність\~у відділенні\~ необхідних\~для роботи\~лікарів розхідних\~матеріалів,\~медичного обладнання\~ позивач,\~як завідувач\~відділенням,\~неодноразово повідомляв\~керівництво лікарні.\~ Вказане\~не заперечувалося\~в судовому\~засіданні представником\~відповідача та\~підтверджено поясненнями\~свідків,\~в тому\~числі позивачем\~ [PERSON] ,\~який надав\~суду свідчення\~в якості\~свідка. Інші речі (запчастини) в чотирьох валізах, які було знайдені комісією в операційному блоці у відділенні, позивачу не належать, що не спростовано відповідачем. Крім вищенаведеного, слід зазначити наступне. Зі змісту наказу № 135 від 29.01. 2021 року вбачається, що правовими підставами для видання наказу про притягнення відповідача до дисциплінарної відповідальності вказані: Лист Державного казначейства України від 26.04.2007 року № 3.4-10/1084, в якому зазначається, що матеріальні цінності, які не є державною власністю, та перебувають у тимчасовому розпорядженні установи обліковуються, на підставі укладених договорів, на позабалансовому рахунку 02 "Активи на відповідальному зберіганні"; положення ч.1 ст. 936 ЦК України (договір зберігання), відповідно яких за договором зберігання одна сторона (зберігач) зобов`язується зберігати річ, яка передана їй другою стороною (поклажодавцем), і повернути її поклажодавцеві у схоронності; стаття 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» з наступним змістом: «Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.»; Наказ Міністерства фінансів України від 29.12.2015 року № 1219 «Про затвердження деяких нормативно-правових актів з бухгалтерського обліку в державному секторі», в якому зазначено, що «Рахунок 02 «Активи на відповідальному зберіганні» призначено для обліку й узагальнення інформації щодо: оплачених товарно-матеріальних цінностей вищестоящими органами із державного та місцевих бюджетів і відвантажених суб`єктам державного сектору, що належать до їх сфери управління, які перебувають на інших бюджетах, та прийнятих розпорядником бюджетних коштів та державними цільовими фондами на відповідальне зберігання, включаючи спеціальне обладнання, придбане для виконання науково-дослідних і конструкторських робіт; прийнятих суб`єктом державного сектору на відповідальне зберігання товарно-матеріальних цінностей; усіх видів обладнання і предметів спортивних стрільбищ, тирів, кабінетів військової дисципліни навчальних закладів тощо. Збільшення залишку на рахунку відбувається при надходженні до суб`єкта державного сектору активів на відповідальне зберігання, зменшення - при поверненні активів, які були на відповідальному зберіганні. Рахунок 02 «Активи на відповідальному зберіганні» має такі субрахунки: На субрахунках 021 «Активи на відповідальному зберіганні розпорядників 021 «Активи на відповідальному зберіганні розпорядників бюджетних коштів»; 022 «Активи на відповідальному зберіганні державних цільових фондів». \~ \~ \~ \~Також в наказі вказано, що позивач порушив п. 1.6 Посадової інструкції завідувача торакальним відділенням лікаря хірурга торакального КНП «МКЛ № 16» ДМР, проте, виходячи із змісту наведених та зазначених у наказі № 135 від 29.01.2021 р. документів, ними регулюються відносини щодо порядку обліку товаро-матеріальних цінностей, які не містять жодної імперативної норми, яка б зобов`язувала позивача в обов`язковому порядку ставити на баланс чи на позабалансовий облік свої речі та речі невідомого власника, що взагалі відноситься до виключної компетенції бухгалтерії, а не його як завідувача відділенням, зважаючи на те, що він не є матеріально відповідальною особою. Крім того, лист Державного казначейства України від 26.04.2007 року № 3.4-10/1084 не є ані нормативним, а ні правовим актом, а сам договір зберігання (як і будь який інший договір) є добровільною угодою (домовленістю) двох чи більше сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, що означає, що сторони договору самі вирішують який саме договір укладати, на яких умовах та чи укладати його взагалі, що входить в поняття свободи договору, що визначено ст. 627 ЦК України. В наказі Міністерства фінансів України від 29.12.2015 року № 1219 «Про затвердження деяких нормативно-правових актів з бухгалтерського обліку в державному секторі», з огляду на його зміст, відсутні приписи, що зазначені у наказі № 135 від 29.01.2021 року про оголошення позивачу догани, про те, що «Коли ж працівник передає оборотні активи - складається акт про приймання запасів, у якому обов`язково зазначається дата передання речей підприємству, їх перелік, а також вартість; матеріально відповідальна особа повинна розписатися в акті щодо одержання цих цінностей і прийняти їх на відповідальне зберігання». Зважаючи на наведене, укладання договору зберігання з адміністрацією КНП «МКЛ № 16» ДМР є правом позивача, а не обов`язком та не відноситься до імперативних обов`язків, які не передбачені та не встановлені жодним законним чи підзаконним нормативним актом. В зв`язку з зазначеним суд приходить до висновку про те, що оскільки законні чи підзаконні нормативні акти не містять імперативної норми про обов`язковий облік перебуваючих в торакальному відділенні речей, то відповідно у діях позивача будь-які порушення чинного законодавства України, наказів та інструкцій МОЗ України відсутнє, а відтак не вбачається порушення позивачем п. 1.6 власної посадової інструкції. \~ \~ \~ \~Вказані лист від 26.04.2007 року № 3.4-10/1084 та наказ від 29.12.2015 року № 1219 регулюють відносини у сфері державного сектору економіки, про що свідчить їх зміст, а КНП «МКЛ № 16» ДОР є не державним, а комунальним некомерційним підприємством Дніпровської міської ради, тому їх дія на діяльність лікарні не розповсюджуються, що виключає порушення позивачем п. п.1.6 посадової інструкції. Що стосується зазначення у спірному наказі № 135 від 29.01.2021 року того, що позивачем порушено п. 2.2 Посадової інструкції завідувача торакальним відділенням лікаря хірурга торакального КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2019 року, в якому вказано про те, що завідувач відділенням, «Організовує лікувально - профілактичну, адміністративно - господарську діяльність відділення», слід зазначити, що судом встановлено, що матеріально-відповідальною особою у торакальному відділенні відповідно до Посадової інструкції сестри медичної старшої торакального відділення від 25.11.2019 року є саме дана медична сестра [PERSON] , на яку вказаною інструкцію покладені обов`язки щодо здійснення контролю роботи сестри господині, щодо виконання обов`язків матеріальної відповідальності, підтримання санітарно-гігієнічного стану приміщень: відділення, закріплених ділянок, сходів запасних виходів лікарні; здійснення контролю стану і оснащення робочих місць лікарів і медичних сестер відділення та дотримання внутрішнього розпорядку відділення, його робітниками та відвідувачами; ведення суворого спискового обліку усіх матеріальних цінностей, що знаходяться на її відповідальності, забезпечення приміщення, де зберігаються матеріальні цінності, медикаменти металевими дверима та решітками на вікнах. Крім того, в судовому засіданні позивачем з представником було заявлене клопотання про визнання недопустимим доказу - Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р., з посиланням на його невідповідність Положенню про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 року № 879 та зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 30.10.2014 року за № 1365/26142. Вказане Положення визначає порядок проведення інвентаризації активів і зобов`язань та оформлення її результатів. Це Положення\~застосовується юридичними\~особами,\~створеними відповідно\~до законодавства\~України,\~незалежно від\~їх організаційно-правових\~форм і\~форм власності,\~а також\~представництвами іноземних\~суб`єктів господарської\~діяльності (далі\~-\~підприємства). Проведення інвентаризації\~забезпечується власником\~(власниками)\~або уповноваженим\~органом (посадовою\~особою),\~який здійснює\~керівництво підприємством\~відповідно до\~законодавства та\~установчих документів\~(далі\~-\~керівник підприємства),\~який створює\~необхідні умови\~для її\~проведення,\~визначає об`єкти,\~періодичність та\~строки проведення\~інвентаризації,\~крім випадків,\~коли проведення\~інвентаризації є\~обов`язковим.\~У цих\~випадках визначені\~на підприємстві\~строки проведення\~інвентаризації не\~можуть перевищувати\~строків,\~визначених цим\~Положенням.\~ Інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка. При цьому забезпечуються: виявлення фактичної наявності активів та перевірка повноти відображення зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат майбутніх періодів; установлення лишку або нестачі активів шляхом зіставлення фактичної їх наявності з даними бухгалтерського обліку; виявлення активів, які частково втратили свою первісну якість та споживчу властивість, застарілих, а також матеріальних та нематеріальних активів, що не використовуються, невикористаних сум забезпечення; виявлення активів і зобов`язань, які не відповідають критеріям визнання (пункти 1-5 розділу 1 Положення). Пунктом 1 Розділу ІІ Положення передбачено, що для проведення інвентаризації на підприємстві розпорядчим документом керівника підприємства створюється інвентаризаційна комісія з представників апарату управління підприємства, бухгалтерської служби (представників аудиторської фірми, централізованої бухгалтерії, суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи, яка здійснює ведення бухгалтерського обліку на підприємстві на договірних засадах) та досвідчених працівників підприємства, які знають об`єкт інвентаризації, ціни та первинний облік (інженери, технологи, механіки, виконавці робіт, товарознавці, економісти, бухгалтери). Інвентаризаційну комісію очолює керівник підприємства (його заступник) або керівник структурного підрозділу підприємства, уповноважений керівником підприємства. У тих випадках, коли бухгалтерський облік ведеться безпосередньо керівником підприємства, інвентаризаційну комісію очолює керівник підприємства самостійно. За рішенням керівника підприємства до складу інвентаризаційної комісії можуть бути включені члени ревізійної комісії господарського товариства. Інвентаризація проводиться повним складом інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) та у присутності матеріально відповідальної особи. Як зазначено вище та про що зазначено в оспорюваному наказі №135 від 29.01.2021 року, однією з підстав притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за цим наказом вказано невиконання ним п.2.2. Посадової інструкції завідувача торакальним відділенням лікаря харірга КНП «МКЛ №16» ДМР, відповідно до якого завідувач торакальним відділенням організовує адміністративно-господарську дічяльність відділення, тобто зі змісту наказу вбачається, що [PERSON] є особою, відповідальною за господарську діяльність відділення. Разом з цим, вбачається, що позапланова інвентаризація відбулась за відсутності позивача як завідувача торакальним відділенням, що також підтверджується змістом Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р., поясненнями в судовому позивача, в тому числі як свідка, та свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Крім того, встановлено, що член інвентаризаційної комісії бухгалтер спеціаліст [PERSON] була присутня під час проведенні інвентаризації 25.11.2020 року в торакальному відділенні ні у весь період її проведення, а була присутня лише на початку проведення інвентаризації, а згодом підписала вказаний Акт інвентаризації, що свідчить з пояснень свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та самої [PERSON] . Відповідно до п.4 Розділу ІІ Положення, голова і члени інвентаризаційної комісії (робочих інвентаризаційних комісій) забезпечують додержання правил проведення інвентаризацій, повноту і точність внесення до інвентаризаційних описів (актів інвентаризації) даних про фактичні залишки активів та повноту відображення зобов`язань, правильність та своєчасність оформлення матеріалів інвентаризації. У\~відповідності до\~п.5\~Розділу ІІ\~Положення,\~до початку\~перевірки фактичної\~наявності активів: перевіряється справність усіх ваговимірювальних приладів; завершується обробка всіх документів щодо руху активів та формуються останні на момент інвентаризації реєстри прибуткових і видаткових документів або звіти про рух активів; визначаються залишки\~на дату\~інвентаризації; активи групуються, розсортовуються та розкладаються за назвами, сортами, розмірами у порядку, зручному для підрахунку (у разі проведення раптових інвентаризацій це робиться у присутності інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії)). Пунктом 6 Розділу ІІ Положення передбачено, що голова інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) візує всі прибуткові та видаткові документи, що додаються до реєстрів (звітів), із зазначенням «До інвентаризації на (дата)». Для бухгалтерської служби ці документи є підставою для визначення залишків активів на початок інвентаризації за даними обліку. Матеріально відповідальні особи дають в інвентаризаційному описі розписки про те, що до початку інвентаризації всі прибуткові та видаткові документи на активи здані в бухгалтерію, що всі цінності, які надійшли під їх відповідальність, оприбутковані, а ті, що вибули, списані. Разом з цим, судом встановлено, що голова інвентаризаційної комісії медичний директор КНП «МКЛ №16» МДР Бершаденко Ю.В. ніяких прибуткових чи видаткових документів, що додаються до реєстрів (звітів) із зазначенням «До інвентаризації на (дата)» не візувала. Крім того, ні матеріально відповідальною особою старшою медитсчною сестрою [PERSON] , ні позивачем, як завідувачем відділення торакального, не писалися та не надавалися в інвентаризаційному описі розписки про те, що до початку інвентаризації всі прибуткові та видаткові документи на активи здані в бухгалтерію, що всі цінності, які надійшли під їх відповідальність, оприбутковані, а ті, що вибули, списані. Відповідно до п.7 Розділу ІІ Положення, наявність активів при інвентаризації встановлюється шляхом обов`язкового підрахунку, зважування, обміру. Переважування, обмір, підрахунок проводяться у порядку розміщення активів у приміщенні, де вони зберігаються. Визначення ваги (обсягу) навалочних матеріалів може проводитися на основі обмірів і технічних розрахунків. Акти обмірів і розрахунки додаються до інвентаризаційних описів. Відповідно до п.8 Розділу ІІ Положення, якщо інвентаризація активів у приміщенні, де вони зберігаються, не закінчена протягом одного дня, вона має бути закінчена протягом наступних днів. Після того, як інвентаризаційна комісія (робоча інвентаризаційна комісія) залишила це приміщення, голова інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) опечатує його пломбіратором. Під час перерви в роботі інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) інвентаризаційні описи повинні зберігатися у закритому приміщенні, де проводиться інвентаризація. У разі зберігання активів у різних ізольованих приміщеннях в однієї матеріально відповідальної особи інвентаризація проводиться послідовно за місцями зберігання. Після перевірки цінностей вхід до приміщення опечатується пломбіратором. Як зазначено в п.11 Розділу ІІ Положення, бюджетні установи на активи, які їм не належать, але знаходяться в їх розпорядженні, також складають окремі описи з розподілом: на орендовані, прийняті на відповідальне зберігання, комісію, переробку тощо. Якщо матеріально відповідальні особи виявлять після інвентаризації помилки в інвентаризаційних описах, вони повинні негайно (до відкриття складу) заявити про це інвентаризаційній комісії (робочій інвентаризаційній комісії), яка після перевірки вказаних фактів та їх підтвердження проводить виправлення помилок (пункт 12 Розділу ІІ). Відповідно до п. 14 Розділу ІІ Положення, Інвентаризаційні описи, акти інвентаризації, звіряльні відомості оформлюються відповідно до вимог, установлених\~Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 червня 1995 року за № 168/704 (із змінами), для первинних документів з урахуванням обов`язкових реквізитів та вимог, передбачених цим Положенням. Матеріали інвентаризації можуть бути заповнені як рукописним способом, так і за допомогою електронних засобів обробки інформації. Бюджетні установи відомості про результати проведених інвентаризацій оформляють за формами, визначеними законодавством. Інвентаризаційні описи застосовуються для фіксування наявності, стану та оцінки активів підприємства та тих активів, які належать іншим підприємствам і обліковуються поза балансом. В акті інвентаризації фіксуються наявність готівки, грошових документів, бланки документів суворої звітності, фінансових інвестицій, а також повнота відображення грошових коштів на рахунках у банку (реєстраційних рахунках), дебіторської та кредиторської заборгованостей, зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат і доходів майбутніх періодів, забезпечень (резервів), які створюються відповідно до вимог національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку у державному секторі, міжнародних стандартів та інших актів законодавства (п.15 Розділу ІІ Положення). В інвентаризаційному описі активи наводяться за найменуваннями в кількісних одиницях виміру, прийнятих в обліку, окремо за місцезнаходженням таких цінностей та особами, відповідальними за їх зберігання, з можливим виділенням за субрахунками та номенклатурою. На кожній сторінці інвентаризаційного опису вказуються словами число порядкових номерів активів та загальна кількість у натуральних вимірах усіх активів, що записані на цій сторінці, незалежно від того, в яких одиницях виміру (штуках, метрах, кілограмах тощо) вони відображені. Акти інвентаризації заповнюються з урахуванням об`єктів інвентаризації, при цьому мають бути забезпечені їх ідентифікація та співставлення з даними бухгалтерського обліку (п.16 Розділу ІІ Положення). Встановлено, що при виявленні речей, які не перебувають на балансовому чи позабалансовому обліку у лікарні інвентаризаційна комісії повинна була скласти інвентаризаційний опис, що здійснено не було. Зазначаючи в Акті про знайдені при проведені інвентаризації чотири валізи, членами комісії не було зазначено у Акті найменування речей, які в них містилися, кількість та інши ознаки, за якими можливо ці речі ідентифікувати. Як вбачається із змісту Акту про проведення позапланової інвентаризації майна, інвентаризацію провели 25.11.2020 року, цей Акт заповнений без урахування об`єктів інвентаризації, без забезпечення їх ідентифікації та без співставлення з даними бухгалтерського обліку, що не відповідає приписам, що містяться в п.16 Розділу ІІ Положення, в даному Акті взагалі не вказано де саме проводилася ця інвентаризація. Відповідно до п.18 Розділу ІІ Положення про інвентаризацію, Інвентаризаційні описи (акти інвентаризації) підписуються всіма членами інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) та матеріально відповідальними особами. При цьому матеріально відповідальні особи дають розписку, в якій підтверджується, що перевірка активів відбулася в їх присутності, у зв`язку з чим претензій до членів комісії вони не мають, та що вони приймають на відповідальне зберігання перелічені в описі активи. При проведенні інвентаризації у разі зміни матеріально відповідальної особи та особа, яка приймає активи, дає розписку про отримання активів, а та, яка передає, - про передачу активів. Як зазначено в Акті про проведення позапланової інвентаризації майна, інвентаризацію провели 25.11.2020 року у присутності матеріально-відповідальних осіб старшої медичної сестри торакального відділення [PERSON] та операційної медичної сестри торакального відділення [PERSON] , разом з цим, в Акті відсутні підписи вказаних осіб. Крім того, ні позивач як завідувач відділенням і який за п.2.2. посадової інструкції є відповідальним за адміністративно-господарську діяльність відділення, ні матеріально відповідальна особа - старша медична сестра торакального відділення [PERSON] , яка зазначена в Акті як матеріальна особа, присутня при проведенні інвентаризації, не давали розписки, в яких би підтверджувалося, що перевірка активів відбулася в їх присутності, у зв`язку з чим претензій до членів комісії вони не мають, та що вони приймають на відповідальне зберігання перелічені в описі активи. Пунктом п.19 Розділу ІІ Положення про інвентаризацію передбачено, що після закінчення інвентаризації оформлені інвентаризаційні описи (акти інвентаризації) здаються до бухгалтерської служби для перевірки, виявлення і відображення в обліку результатів інвентаризації. При цьому кількісні та цінові показники за даними бухгалтерського обліку проставляються проти відповідних даних інвентаризаційного опису і шляхом співставлення виявляються розходження між даними інвентаризації і даними обліку. Також бухгалтерська служба підприємства проводить перевірку всіх підрахунків у інвентаризаційних описах (актах інвентаризації). Виявлені помилки у цінах, таксуванні та підрахунках повинні бути виправлені й завірені підписами всіх членів інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) і матеріально відповідальних осіб. На останній сторінці інвентаризаційних описів (актів інвентаризації) робиться відмітка про перевірку цін, таксування та підрахунки результату за підписами осіб, які проводили цю перевірку. Бухгалтерською службою складаються звіряльні відомості активів і зобов`язань, у яких відображаються розбіжності між даними бухгалтерського обліку і даними інвентаризаційних описів (актів інвентаризації). Вартість лишків і нестач цінностей в звіряльних відомостях наводиться відповідно до їх оцінки в регістрах бухгалтерського обліку. Матеріали інвентаризації (описи, акти, звіряльні відомості, протоколи) оформляються не менше ніж у двох примірниках (п.20, п.21 Розділу ІІ Положення). Встановлено, що позапланова інвентаризація майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР була проведена 25.11.2020 р., після її проведення був складений відповідний Акт від 25.11.2020 року, який було передано в бухгалтерію підприємства та копію якого було надано суду представником відповідача. При цьому вбачається, що даний Акт не містить кількісні та цінові показники за даними бухгалтерського обліку, проставлення яких відповідно до вказаного Положення є необхідним проти відповідних даних інвентаризаційного опису, в ньому відсутня інформація про можливе виявлення розходження між даними інвентаризації і даними обліку шляхом їх співставлення; у даному Акті відсутня відмітка про перевірку цін, таксування та підрахунки результату за підписами осіб, які проводили цю перевірку. Доказів того, що після отримання Акту про інвентаризацію бухгалтерською службою складалися звіряльні відомості активів і зобов`язань, у яких відображалися розбіжності між даними бухгалтерського обліку і даними Акту інвентаризації, суду відповідачем не надано. Відповідно до п.1 та 2 Розділу ІV Положення про проведення інвентаризації, висновки щодо виявлених розбіжностей між фактичною наявністю активів і зобов`язань і даними бухгалтерського обліку, які наводяться в звіряльних відомостях, та пропозиції щодо їх врегулювання відображаються інвентаризаційною комісією у протоколі, що складається після закінчення інвентаризації і передається на розгляд та затвердження керівнику підприємства. У протоколі наводяться: причини нестач, втрат, лишків, а також пропозиції щодо заліку внаслідок пересортиці, списання нестач в межах норм природного убутку, а також понаднормових нестач і втрат від псування цінностей із зазначенням причин та вжитих заходів щодо запобігання таким втратам і нестачам. Підприємства можуть додавати до протоколів іншу інформацію, що є суттєвою для прийняття рішень щодо визнання і оцінки активів і зобов`язань та розкриття відповідної інформації у фінансовій звітності. Протокол інвентаризаційної комісії затверджується керівником підприємства протягом 5 робочих днів після завершення інвентаризації. Разом з цим, судом встановлено, що після того, як в ході проведення 25.11.2020 року позапланової інвентаризації було виявлено необліковане майно, а також після закінчення інвентаризації інвентаризаційною комісією відповідний протокол із зазначенням у ньому висновків щодо виявлених розбіжностей між фактичною наявністю активів і зобов`язань і даними бухгалтерського обліку, які наводяться в звіряльних відомостях, та пропозицій щодо їх врегулювання, складений не був і, відповідно, на розгляд та затвердження керівнику підприємства не передавався, що не відповідає вищевказаним приписам Положення. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Таким чином, вбачається, що Акт про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р., який по суті став підставою для видання відповідачем спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, та копія якого надано відповідачем суду як доказ винуватості позивача у скоєнні дисциплінарного проступку, одержано з порушенням порядку, встановленого законом, тому відповідно до приписів ст. 78 ЦПК України цей доказ суд не бере до уваги, погоджуючись з твердженням позивача. \~ \~ \~ \~ З огляду на встановлені обставини, суд дійшов висновку, що при виданні наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем не дотримано приписів ч. 3 ст. 149 КЗпП України про те, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника; та наказ було видано без отримання від позивача письмових пояснень щодо обставин, встановлених інвентаризацією. Натомість, вбачається, що наказом № 135 від 29.01.2021 року позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за те, що він добросовісно та сумлінно виконував свої прямі професійні обов`язки лікаря та завідуючого відділенням; опікуючись хворими, проводив їх лікування, вкладаючи свої особисті кошти в придбання медичного учстаткування через те, що дирекція КНП «МКЛ № 16» ДМР на протязі значного часу не забезпечувала нагальні потреби торакального відділення для його нормального та повноцінного функціонування, про що свідчить також і зміст Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ №16» ДМР від 25.11.20 р., в якому зазначено: «Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 9 пал. торакального відділення у хворого Хілько; Аспиратор В 40А 1 шт. виявлено в 10 пал. торакального відділення у хворой Литвинова, які є особистими речами завідуючого торакального відділенням Землянського Є.І.». При цьому встановлено, що будь-яких негативних наслідків для діяльності торакального відділення і взагалі усього КНП «МКЛ № 16» ДМР в результаті цього не відбулось. Також, судом встановлено, що вказаний наказ № 135 від 29.01.2021 року «Про винесення догани завідувачу відділення, лікарю-хірургу торакальному торакального відділення КНП «МКЛ 16» ДМР Землянському Є.І.» винесено на підставі доказу, що одержано з порушенням порядку, встановленого законом, а саме Акту про проведення позапланової інвентаризації майна у торакальному відділенні КНП «МКЛ № 16» ДМР від 25.11.2020р., а також з посиланням на лист, наказ, вимоги ЦК України, які не підлягають застосуванню до даних правовідносин. Таким чином, позовні вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу № 135 від 29.01.2021 року «Про винесення догани завідувачу відділення, лікарю-хірургу торакальному торакального відділення КНП «МКЛ 16» ДМР Землянському Є.І.», виданого генеральним директором Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради Хасілєвим О.Й., підлягають задоволенню і вказаний наказ підлягає визнанню незаконним та скасуванню. \~ \~ \~ \~Що стосується позовних вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь моральної шкоди суд вважає наступне. Статтею 237-1\~КЗпП України передбачено, що відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. У пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначено, що\~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема:\~у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації;\~ у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому доказуванню під час вирішення спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні. Зокрема, з`ясуванню підлягає підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або шкоди немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. \~ \~ \~ \~Позивач у позові зазначає, що виданням вказаного наказу віжповідачем йому була заподіяна моральна шкода, яку він оцінює у 25000,00 грн. та підставами для відшкодування якої є наступні обставини: психологічний стрес та моральні страждання, які він відчував, коли дізнався про проведення позапланової перевірки відділення та коли його примушували надати пояснення з приводу дисциплінарного проступку, який він не вчиняв; фізичний та серцевий біль, які він відчув та отримав через перенесений стрес, погіршення в зв`язку з цим стану здоров`я; моральні страждання та психологічний стрес, коли він був ознайомлений з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани; запровадження додаткових зусиль для організації свого життя через конфлікт на роботі; витрачання особистого часу на звернення за неодноразовими професійними консультаціями до фахівців з питань медицини та права, суду. Як зазначено, у позові позивач оцінив моральну шкоду в розмірі 25000,00 грн., проте не зазначив, з чого він при цьому виходить, не надав достатніх на допустимих доказів заявленим вимогам про стягнення моральної шкоди з відповідача саме у вказаній сумі, тому дані позовні вимоги задрволенню не підлягають. Ухвалюючи рішення у справі про часткове задоволення позовних вимог, суд враховує те, що відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена. Крім цього, зазначене також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року). Відповідно жл ст. 141 ЦПК України з Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 16» Дніпровської міської ради на користь [PERSON] підлягають стягненню понесені ним витрати по справі сплачений судовий збір в сумі 908,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial