Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-13 00:00:00

[PERSON] через свого представника [PERSON] звернулася в суд з позовом до опорного закладу «Василівський ліцей» Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визнання незаконним та скасування наказу в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» №31-к від 23.11.2021 року «Про оголошення догани [PERSON] ». Обґрунтовуючи позов вказувала, що з 31.08.2006 року вона працює вчителем математики в ОЗ «Василівський ліцей» Сокирянської міської ради по даний час. 22.11.2021 року її викликала до себе в кабінет в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» Мошак Л.М., де були присутні також члени робочої комісії та пояснила їй, що причиною виклику стало те, що 19.11.2021 року, під час освітнього процесу, учениця восьмого класу даного закладу [PERSON] вчинила спробу самогубства, залишивши в особистих речах записку про винуватість в її діях [PERSON] 22.11.2021 року за результатом засідання профспілкового комітету з розгляду питання «Про звернення комісії відділу освіти Сокирянської міської ради щодо погодження винесення догани члену профспілкового комітету, голові профспілкової організації ОЗ «Василівський ліцей» [PERSON] » було винесено рішення про не погодження винесення їй догани. Незважаючи на це, відділом освіти Сокирянської міської ради було надано висновок, в якому рекомендовано в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» оголосити [PERSON] догану з огляду на те, що протягом останніх років вона упереджено ставилась до [PERSON] , систематично телефонувала її батькам, розуміючи, що [PERSON] саме більше боїться зауважень та телефонних дзвінків до рідних, що спричинило суїцидальні дії дитини. 23.11.2021 року в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» [PERSON] видала наказ №31-к «Про оголошення догани [PERSON] » вказуючи на недотримання нею педагогічної етики на уроках стосовно учениці восьмого класу [PERSON] , що спровокувало її суїцидальну поведінку. Підстава - спроба скоєння самогубства ученицею 8 класу [PERSON] . Позивач вважає даний наказ протиправним та безпідставним, оскільки він не відповідає вимогам трудового законодавства, адже не містить нормативного посилання на назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Вважає, що фактів застосування нею фізичного чи психологічного насильства над ученицею чи здійснення будь-яких аморальних вчинків не існує та об`єктивно не доведено. Той факт, що [PERSON] вказала її прізвище у записці є ніщо інше, як спроба виправити свою неуспішність у навчанні та низькі оцінки. Позивач також вказувала, що правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення. Проте, обставини нібито вчинення нею даного проступку відповідачем не були з`ясовані належним чином, оскільки порушення трудової дисципліни є неналежне виконання посадових обов`язків, а з винесеного відповідачем наказу №31-к від 23.11.2021 року не можливо встановити у чому саме полягає порушення трудової дисципліни, адже порушення педагогічної етики не передбачено даними нормами. Враховуючи викладене просила суд визнати протиправним та скасувати наказ в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» №31-к від 23.11.2021 року, зобов`язати відповідача виплатити їй щорічну грошову винагороду та стягнути на її користь понесені судові витрати. 04.04.2022 року представник відповідача [PERSON] подала до суду відзив на позов в якому проти його задоволення заперечувала вказуючи, що 19.11.2021 року її, як директора ОЗ «Василівський ліцей», класний керівник 8-го класу [PERSON] повідомила, що учениці цього класу [PERSON] та [PERSON] відсутні на уроці. При цьому [PERSON] залишила в класі записку про намір вчинити самогубство, в чому вона звинувачувала, зокрема, вчителя математики [PERSON] . [PERSON] повідомила про даний інцидент начальника відділу освіти Сокирянської міської ради, у зв`язку з чим 21.11.2021 року наказом №427/о було створено робочу комісію для здійснення службового розслідування, спільно з працівниками служби у справах дітей Сокирянської міської ради та поліцейськими ювенальної превенції ВП №1 ДРВП ГУНП в Чернівецькій області. За результатом розслідування відділом освіти Сокирянської міської ради було надано висновок №01-06/963 від 23.11.2021 року, згідно якого дії [PERSON] було визнано недопустимими та рекомендовано оголосити їй догану. Представник відповідача також вказувала, що згідно п.3.2 Статуту опорного закладу «Василівський ліцей Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області», затвердженого рішенням VIII сесії Сокирянської міської ради VIII скликання № 170/08-21 від 24.06.2021 року заклад зобов`язаний охороняти життя і здоров`я здобувачів освіти. А пункт 6.5 цього ж Статуту передбачає, що директор закладу забезпечує створення у закладі безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), вживає відповідних заходів реагування. Враховуючи викладене, з метою притягнення до дисциплінарної відповідальності вчителя математики, із врахуванням письмових матеріалів розслідування, наказом в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» №31-к від 23.11.2021 року [PERSON] оголошено догану за недотримання педагогічної етики щодо учениці 8-го класу [PERSON] , що спровокувало її суїцидальну поведінку. На думку представника відповідача [PERSON] надміру, з перевищенням частоти та інтенсивності здійснювала повідомлення та скарги батькам [PERSON] , чим вчиняла на неї психологічний тиск, створила умови розвитку у дитини страху перед вчителем, що в свою чергу спровокувало її до суїцидальних дій. Аналогічні пояснення в судовому засіданні надала і представник третьої особи [PERSON] . Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити. [PERSON] також пояснила, що вона дійсно викладала математику у 8-му класі, де навчалася [PERSON] . Одночасно, вона є класним керівником класу, де навчається старша сестра [PERSON] . Батькам дітей вона телефонувала дуже рідко, як це роблять й інші вчителі ліцею. Протягом вересня листопада 2021 року вона з батьками [PERSON] не спілкувалася. Натомість, перед жовтневими канікулами, до неї зателефонував вітчим [PERSON] з проханням повідомляти його про успішність дітей. Після початку дистанційного навчання вона спілкувалася з класним керівником [PERSON] [PERSON] з приводу того, що [PERSON] протягом двох тижнів не виконувала домашнє завдання. На її повідомлення класний керівник [PERSON] зателефонувала батькам [PERSON] судовому засіданні представник відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві на позов. Окрім цього зазначила, що виносячи оспорюваний наказ вона хотіла захистити інтереси дитини, адже її було доведено до спроби самогубства. Зі слів дитини [PERSON] їй відомо про упереджене ставлення до неї вчителя [PERSON] . Стверджувала, що [PERSON] надміру скаржилася батькам [PERSON] в телефонних дзвінках. Напередодні подій, описаних в матеріалах справи, до мами [PERSON] телефонувала класний керівник [PERSON] на прохання [PERSON] . [PERSON] також зазначила, що вона є вчителем української мови та теж спілкується з батьками учнів з приводу їх успішності. Проте, такі розмови відбуваються на батьківських зборах, або віч-на-віч. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що обставини вказаних вище подій їй відомі від дітей, які навчаються в закладі. Її син навчається в одному класі з [PERSON] у них викладала [PERSON] . Скарг на неї від дітей ніколи не було. Всі вчителі ліцею телефонують батькам з приводу успішності навчання дітей. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є класним керівником [PERSON] 19.11.2021 року вона помітила відсутність дітей [PERSON] та [PERSON] в класі. Через деякий час, в речах [PERSON] діти знайшли записку про намір вчинити самогубство через непорозуміння з батьками, а також вчителями [PERSON] та [PERSON] . Коли діти повернулися до школи вони були налякані, у них були мокрі ноги нижче колін, на рівні гомілок. Вона викликала батьків дітей в школу, при цьому [PERSON] просила повідомити лише матір, вітчиму просила нічого не казати. Зателефонувавши до матері [PERSON] остання спочатку відмовилась йти до школи, сказавши що вчинок її доньки постановка. Свідок також зазначила, що з [PERSON] у неї конфліктів ніколи не було. Напередодні цих подій вона телефонувала до матері [PERSON] з приводу її поганої успішності на уроках. Про будь-який конфлікт між [PERSON] та [PERSON] їй невідомо. Допитані в судовому засіданні в якості спеціалістів практичні психологи ОЗ «Романковецький ліцей» [PERSON] та ОЗ «Василівський ліцей» [PERSON] в судовому засіданні підтвердили відомості, викладені ними у висновках. При цьому зазначили, що обставини справи відомі їм зі слів дитини [PERSON] . Заслухавши пояснення сторін та їх представників, показання свідків та спеціалістів, дослідивши матеріали справи судом встановлено, що [PERSON] з 31.08.2006 року працює вчителем математики в ОЗ «Василівський ліцей» Сокирянської міської ради по даний час. З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи про адміністративне правопорушення №722/94/22 (3/722/46/22), пояснень сторін та їх представників судом встановлено, що 19.11.2021 року двоє учениць 8-го класу [PERSON] та [PERSON] були відсутні на уроках, при цьому [PERSON] залишила записку в якій зазначила, що вона вирішила покінчити життя самогубством, через непорозуміння з батьками, а також з вчителем математики [PERSON] , яка нібито упереджено до неї відноситься. В своїх поясненнях, наданих інспектору ЮПСП ДРВП ГУНП в Чернівецькій області 24.11.2021 року [PERSON] зазначила, що вона є ученицею 8 класу ОЗ «Василівський ліцей». Її класним керівником є [PERSON] , з якою у неї дружні відносини. Вчителем математики у неї є [PERSON] з якою у неї неприязні відносини, оскільки остання, як їй здається, прискіпливо до не відноситься, а також через те, що [PERSON] викладає математику, яка їй важко дається і яку вона не розуміє. 18.11.2021 року коли вона перебувала вдома, у неї виникла суперечка з матір`ю через телефонний дзвінок класного керівника яка поскаржилася на її погане навчання, особливо з математики. В ході сварки мати вдарила її три рази по сідницях, на що вона дуже образилась. 19.11.2021 року, прийшовши до школи, вона написала записку своїй матері про намір покінчити життя самогубством, яку залишила в пеналі. Після цього, вона разом зі своєю подругою [PERSON] пішла до р. Дністер, де зайшла у воду майже по коліна. Проте, усвідомивши, що своїми діями вона завдасть шкоди своїй матері, вийшла з води та разом з [PERSON] повернулася до школи. Згідно рапорту інспектора ЮП СП ДРВП ГУНП в Чернівецькій області Ю. Мельника від 24.11.2021 року, в ході проведення перевірки було встановлено, що неповнолітня [PERSON] не вчиняла спробу самогубства. В подальшому було з`ясовано, що її мати [PERSON] , за день до того, а саме 18.11.2021 року вчинила фізичне насильство щодо неї, а саме нанесла два удари в область сідниць дротом від подовжувача. 25.11.2021 року інспектором ЮП СП ДРВП ГУНП в Чернівецькій області Мельником Ю.О. складено на [PERSON] протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП. 22.11.2021 року наказом начальника відділу освіти Сокирянської міської ради №427/о створено робочу комісію для здійснення службового розслідування вказаних вище подій. 22.11.2021 року за результатом засідання профспілкового комітету з розгляду питання «Про звернення комісії відділу освіти Сокирянської міської ради щодо погодження винесення догани члену профспілкового комітету, голові профспілкової організації ОЗ «Василівський ліцей» [PERSON] » було винесено рішення про не погодження винесення їй догани. 23.11.2021 року начальником відділу освіти Сокирянської міської ради зроблено висновок № 01-06/963 про оголошення догани вчителю математики [PERSON] , яка неодноразово вчиняла дії, що стали передумовою формування суїцидальних нахилів учениці [PERSON] . А також про оголошення догани класному керівнику восьмого класу [PERSON] , яка не вжила заходів реагування на психологічний стан [PERSON] , протягом останніх днів та не перешкодила суїцидальні дії. 23.11.2021 року в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» [PERSON] видала наказ №31-к «Про оголошення догани [PERSON] » вказуючи на недотримання нею педагогічної етики на уроках стосовно учениці восьмого класу [PERSON] , що спровокувало її суїцидальну поведінку. Підстава - спроба скоєння самогубства ученицею 8 класу [PERSON] . Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до частини першої\~статті 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до\~статті 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Таку позицію висловив Верховний Суд в постанові 22.07.2020 року в справі №554/9493/17 (провадження № 61-38286св18). Згідно пункту 1 Типових правил внутрішнього розпорядку для працівників державних навчально-виховних закладів України, затверджених наказом Міністерства освіти України № 455 від 20.12.1993 року, в навчальному закладі трудова дисципліна грунтується на свідомому виконанні працівниками своїх трудових обов`язків. Згідно п.п. «д» п 17 цих вказаних правил, працівники закладу освіти зобов`язані додержувати педагогічної етики, моралі, поважати гідність дитини, учня, студента. Пунктом 3.3. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників ОЗ «Василівський ліцей» визначено, що педагогічні працівники закладу освіти повинні додержувати педагогічної етики, моралі, поважати гідність здобувача освіти, захищати дітей від будь-яких форм фізичного або психічного насильства, у роботі з дітьми дотримуватися педагогічного такту. Статтею 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з оспорюваного позивачем наказу, підставою його винесення та накладення стягнення у виді догани на [PERSON] є недотримання нею педагогічної етики на уроках стосовно учениці 8 класу [PERSON] . Вказаний наказ було винесено на підставі висновку начальника відділу освіти Сокирянської міської ради № 01-06/963, згідно якого [PERSON] неодноразово вчиняла дії, що стали передумовою формування суїцидальних нахилів учениці [PERSON] . Суд вважає такі висновки помилковими, безпідставними та недоведеними, адже в судовому засіданні не було встановлено, що [PERSON] вчиняла будь-які дії, які б свідчили про порушення чи недотримання нею педагогічної етики щодо учениці 8 класу [PERSON] , в тому числі на уроках, про що зазначено в оспорюваному наказі. В судовому засіданні доводи представника відповідача [PERSON] та представника третьої особи [PERSON] зводилися до встановлення факту порушення [PERSON] педагогічної етики шляхом надмірних, систематичних телефонних дзвінків із скаргами на погану успішність дитини батькам [PERSON] . Разом з цим, дані обставини в судовому засіданні будь-якими належними доказами не підтвердились, натомість були спростовані показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] та матеріалами справи. Окрім цього, як вбачається з матеріалів справи, зокрема атестаційного листа від 03.04.2018 року, за підписом голови комісії [PERSON] , [PERSON] за час роботи досягла високого професіоналізму, зарекомендувала себе як досвідчений працівник. [PERSON] - творчий вчитель. ЇЇ праця - це постійний пошук, дослідження та експериментування новизни в методиці викладання математики. На уроках впроваджує інтерактивні методи та технології навчання, що сприяють формуванню навчально-пізнавальної активності і активізації творчої самостійної роботи учнів. Готуючись до уроку чітко і ясно планує кожен його етап, власноруч виготовляє схеми, таблиці, розробляє діагностичні самостійні перевірочні роботи. Використовує різні форми систематичного контролю, які сприяють просуванню в рівні компетенції кожного учня. Це свідчить про відповідальність, працьовитість та наполегливість вчителя у ставленні до свого обов`язку. Про високий професіоналізм в роботі [PERSON] свідчать також копії подяк та грамот за період її роботи в ОЗ «Василівський ліцей». Таким чином, за результатом розгляду даної справи, суду взагалі не стало зрозумілим дійсні причини оголошення вчителям [PERSON] та [PERSON] доган. Висновки начальника відділу освіти Сокирянської міської ради, які стали передумовою винесення оспорюваного наказу є не тільки помилковими, а й суперечливими позиції самого начальника, адже 24.12.2021 року нею було видано наказ №481/о «Про підсумки проведення ІІ етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів серед учнів ЗЗСО у 2021/2022 н.р.», яким [PERSON] оголошено подяку за високий професійний рівень, активну педагогічну позицію, високу відповідальність та старанність. Не зважаючи навіть на ч.3 ст.151 КЗпП, згідно якої протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються. Враховуючи викладене суд вважає, що наказ в.о. директора ОЗ «Василівський ліцей» №31-к від 23.11.2021 року «Про оголошення догани [PERSON] » не відповідає вимогам закону, є протиправним, безпідставним, а тому підлягає скасуванню. При цьому, суд відхиляє доводи позивача та її представника щодо незаконності винесення оспорюваного наказу з підстав, передбачених ч.2 ст.225 КЗпП, за якою зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є, з огляду на постанову Верховного Суду України в справі №6-163цс14 від 22.10.2014 року. Адже згідно позиції Верховного Суду України рішення профспілки про ненадання згоди на оголошення працівнику догани має бути обґрунтованим. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) інших учасників справи, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них (пункти 2 і 3 частини другої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина 2 статті 48 ЦПК України). Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц. Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених в частинах 1 та 2 цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Отже, наведеними нормами процесуального закону визначено, що вирішення питання щодо заміни належного відповідача, залучення до участі у справі співвідповідача здійснюється лише під час розгляду справи в суді першої інстанції до початку розгляду справи по суті. Із позовної заяви вбачається, що [PERSON] зазначила відповідачем лише ОЗ «Василівський ліцей» Сокирянської міської ради, при цьому просила скасувати наказ директора закладу та зобов`язати відповідача виплатити їй щорічну винагороду. Разом з цим ОЗ «Василівський ліцей» Сокирянської міської ради не є розпорядником бюджетних коштів та не здійснює оплату праці вчителям. Вказані обов`язки покладаються саме на відділ освіти Сокирянської міської ради. Однак, відповідного клопотання, у встановленого процесуальним законом порядку, про залучення співвідповідача відділ освіти Сокирянської міської ради позивач до суду не подала. Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові №761/30025/16-ц номер провадження 61-43404св18 від 30.01.2020 року зазначив, що за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Враховуючи викладене суд вважає, що в задоволенні позову [PERSON] в частині зобов`язання ОЗ «Василівський ліцей» виплатити щорічну грошову винагороду слід відмовити. Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу. У ч.ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України вказано, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це заяву. При цьому, згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фінансовий розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумний та враховувати витрачений адвокатом час. У п. 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а і у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Так, представник позивача [PERSON] надав суду на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу наступні документи: договір №06/12-01 про надання правової допомоги від 06.12.2021 року; додаткову угоду №1 до договору від 06.12.2021 року; квитанцію №1 від 06.12.2021 року; квитанцію №2 від 30.12.2021 року; квитанцію №3 від 03.05.2022 року про надання професійної правничої (правової) допомоги на суму 9924 грн. Таким чином, дослідивши надані представником позивача докази понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу суд вважає за необхідне стягнути їх пропорційно задоволених вимог з відповідача.

Outcome: partial