Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-19 00:00:00

Позивач, [PERSON] звернувся до суду з позовом (з врахування заяви про уточнення позовних вимог вх. № 36545 від 12.10.2021 року, яка прийнята судом до розгляду ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 жовтня 2021 року), про поділ в натурі житлового будинку, загальною площею 238,8 кв. м. та господарських споруд, який знаходиться за адресою [ADDRESS] та встановлення порядку користування земельною ділянкою розташованою за адресою: [ADDRESS] , розмір якої складає 990,62 кв.м зайнятих під дворовим покриттям, надвірними будівлями та садом з урахуванням ідеальних часток співвласників домоволодіння відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №4249/4250/18-27 від 15.05.2020 року. В обгрунтування поданого позову зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті все майно, що належало матері позивача за заповітом успадкував племінник [PERSON] - [PERSON] , у зв`язку з чим 12.05.1993 року отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом, яке зареєстроване в реєстрі за № 2-1523. Відповідно до даного свідоцтва [PERSON] успадкував 19/75 часток будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою [ADDRESS] , що належало померлій на підставі архівної копії свідоцтва про право на спадщину видану Кіровоградським облархівом 2.09.1992 року №2082, на підставі договору купівлі-продажу домобудівель виданого другою Кіровоградською державною нотаріальною конторою 20.01.1993 року по р.2-79 та зареєстрованих в Кіровоградському бюро технічної інвентаризації 21.01.13 року під №3660/13. Племінник позивача, [PERSON] , [INFO] помер. Мати племінника позивача [PERSON] та [PERSON] - спадкоємці першої черги по закону, відмовились від прийняття спадщини після смерті [PERSON] . І тому позивач спадкоємець третьої черги був закликаний до спадкування. Як зазначає позивач, в травні 2005 року, він звернувся до Другої державної нотаріальної контори Кіровоградського міського нотаріального округу з заявою про вступ у спадщину; яка відкрилась після смерті [PERSON] , проте йому було відмовлено в прийнятті заяви, оскільки не було встановлено родинних зв`язків з померлим та було пропущено строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 24.12.2007 року встановлено додатковий строк в три місяці для звернення позивача до відповідної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] . Також 24.12.2007 року рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області встановлено факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] , який помер [INFO] , являється племінником [PERSON] , [INFO] . Крім того, 18.06.2015 року Ленінським районним судом міста Кіровограда ухвалено заочне рішення, яким визнано за [PERSON] право власності на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON] , в порядку спадкування за законом, яке складається з 19/75 часток житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та знаходиться в [ADDRESS] . Власниками інших частин будинку являються [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Як зазначає позивач, він неодноразово звертався до відповідачів з пропозицією укласти договір про поділ в натурі житлового будинку, як об`єкта права спільної часткової власності. Однак така пропозиція була залишена без розгляду відповідачами, останні не виявили бажання укласти договір, погодити його умови або ж вчинити будь-які інші дії, що свідчили б про намір укласти правочин. При цьому, відповідачі займають майже всю території земельної ділянки яка належить позивачу, що унеможливлює останньому користуватись такою ділянкою відповідно до права власності. Угоди про порядок користування земельною ділянкою та про спосіб виділення позивачу частки із складу земельної ділянки між [PERSON] та відповідачами не досягнуто. Крім того, позивач вказує що відповідачами без його згоди здійснено самовільні забудови, внаслідок чого зменшено розмірі земельної ділянки яка перебуває у спільному користуванні між сторонами. Тому позивач звернувся до суду за захистом порушених прав. Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Мохонько В.В. від 16 березня 2016 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання (том 1, а.с. 35). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 29 серпня 2016 року по вищевказаній цивільній справі призначено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизи, проведення якої доручено судовому експерту Петрову Михайлу Сергійовичу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено (том 1, а.с. 181-183). У зв`язку з перебуванням судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Мохонько В.В. на лікарняному на невизначений термін, згідно з пунктом 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 404/1358/16-ц, № провадження 2/404/182/17 (розпорядження № 9 від 18.01.2017 року виконуючого обов`язки керівника апарату Кіровського районного суду міста Кіровограда «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи»; том 1, а.с. 204). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 404/1358/16-ц, № провадження 2/404/182/17 визначено суддю Кіровського районного суду міста Кіровограда Бершадську О.В. (том 1, а.с. 205). Цивільну справу № 404/1358/16-ц, № провадження 2/404/182/17 прийнято до свого провадження, та відновлено провадження у справі (ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 21 лютого 2017 року) (том 1, а.с. 215). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 05 квітня 2017 року скасовано ухвалу Кіровського районного суду міста Кіровограда від 29 серпня 2016 року про призначення по цивільній справі № 404/1358/16-ц № провадження 2/404/182/17 судово будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи (том 2, а.с.88). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 вересня 2017 року в зв`язку із смертю відповідача [PERSON] провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника померлого [INFO] [PERSON] (том 2, а.с.139). Ухвалами Кіровського районного суду міста Кіровограда від 05 лютого 2018 року поновлено провадження по вищевказаній цивільній справі, та витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотарільного округу Лебедєвої Н.Л. докази по справі (том 1, а.с.157, 158).\~\~ Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 28 лютого 2018 року залучено до участі у справі правонаступників відповідача [PERSON] , померлого [INFO] [PERSON] та [PERSON] (том 2, а.с. 185). Оскільки 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким, зокрема, Цивільний процесуальний кодекс України викладений в новій редакції.\~\~\~ Згідно пункту 9 частини першої Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.\~\~\~\~\~ Відповідно до частини другої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (підпункт 4 частини другої статті187 Цивільного процесуального кодексу України). Судовий розгляд цивільної справи № 404/1358/16-ц № провадження 2/404/182/17 продовжено за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (ухвала Кіровського районного суду міста від 28 лютого 2018 року; том 2, а.с. 186-187). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 23 травня 2018 року поновлено підготовче засідання по даній цивільній справі на підставі частини другої статті 244 Цивільного процесуального кодексу України (том 2, а.с. 240-241). Під час здійснення підготовчого провадження відповідачами поданий зустрічний позов, який ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 15 серпня 2018 року залишений без руху (том 3, а.с. 31-33). На виконання вимог ухвали Кіровського районного суду міста Кіровограда від 15 серпня 2018 року відповідачами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] подано заяву (вх. № 30892 від 31.08.2018 року) разом з зустріним позовом в новій редакції, яким усунуто недоілки вказані в ухвалі суду від 15.08.2018 року (том 3, а.с. 45-61). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 03 вересня 2018 року зустрічну позовну заяву [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про поділ житлового будинку в натурі, як об`єкта права спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та усунення перешкод в користуванні домоволодінням та земельною ділянкою об`єднано в одне провадження з первісним позовом (том 3, а.с. 65-66). За клопотанням відповідачів, ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 28 вересня 2018 року призначено у справі судово будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, провадження якої доручено судовому експерту Кропивницького відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Лесів Сергію Олександровичу, та на час проведення експертизи провадження у справі зупинено (том 3, а.с. 91-94). При виконанні експертизи поновлювалось провадження у справі для вирішення клопотання експерта (ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 14 листопада 2018 року, том 3, а.с. 106). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 11 грудня 2018 року погоджено термін понад три місяці виконання судовим експертом Кропивницького відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Лесів Сергієм Олександровичем судово будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою суду від 28.09.2018 року, провадження на час проведення ескпертизи зупинено (том 3, а.с.128-130). Після отримання висновку за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 4249/4250/18-27 від 15.05.2020 року, ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 травня 2020 року поновлено провадження по вищвеказаній цивільній справі та призначено підготовче засідання (том 3, а.с. 205). У зв`язку з звільненням судді [PERSON] , з посади судді Кіровського районного суду міста Кіровограда, відповідно до рішення Вищої Ради Правосуддя від 23.06.2020 року та наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25.06.2020 року № 121-ОС/д, враховуючи що суддя [PERSON] у вказаному випадку не може продовжувати розгляд справи, відповідно до наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда про передачу справ № 18-АГ від 26.06.2020 року, невирішені судові справи передані для повторного автоматизованого розподілу, та згідно з пунктом 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 404/1358/16-ц, № провадження 2/404/100/18 (розпорядження № 209 від 16.07.2020 року керівника апарату Кіровського районного суду міста Кіровограда «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи»). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи №404/1358/16-ц, № провадження 2/404/100/18 визначено суддю Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д. Цивільну справу №404/1358/16-ц, № провадження 2/404/100/18 прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання (ухвала судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 11.08.2020 року; том 3, а.с. 222). Через канцелярію Кіровського районного суду міста Кіровограда представником відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , адвокатом Вишньою - Чижовою Г.В. подано заяву (вх. № 39310 від 25.11.2020 року) про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 978,2 кв., що розташована за адресою [ADDRESS] , та заборонення [PERSON] вчиняти певні дії, а саме самовільний поділ земельної ділянки розмір якої складає 978,2 кв.м., що розташована за адресою [ADDRESS] , до закінчення судового провадження у цій справі (том 4, а.с.5-15). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 листопада 2020 року у задовленні заяви (вх. № 39310 від 25.11.2020 року) відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та їх представника, адвоката Вишні-Чижової Г.В., про забезпечення позову, відмовлено (том 4, а.с.19-20). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 жовтня 2021 року, за заявою представника позивача позовну заяву в частині позовних вимог про усунення перешкод в користуванні домоволодінням та земельною ділянкою шляхом забезпечення доступу до домоволодіння [ADDRESS] , шляхом знесення самовільних забудов, що розташовані на території домоволодіння, а саме: в квартирі [ADDRESS] коридор площею 4,1 кв.м., кухню 7,0 кв.м., санвузол 4,1 кв.м., загалом 15,2 кв.м.; в квартирі № 3 санвузол площею 3,2 кв.м., коридор 3,3 кв.м., кухню 10,4 кв.м., загалом 16,9 кв.м.; № 4 санвузол площею 1,1 кв.м., коридор 1,3 кв.м., загалом 2,4 кв.м.; сарай «Б» площею 4,70 кв.м.; сарай «В» площею 17,10 кв.м.; сарай «Е» площею 9,90 кв.м.; сарай «З» площею 30,20 кв.м.; гараж «О» площею 46,00 кв.м., залишено без розгляду (том 4, а.с.99-100). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 жовтня 2021 року за заявою представника відповідачів зустрічний позов [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , до [PERSON] , [PERSON] , про поділ житлового будинку в натурі, як об`єкта права спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та усунення перешкод в користуванні домоволодінням та земельною ділянкою, залишено без розгляду (а.с. 102-103). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 жовтня 2021 року прийнято заяву [PERSON] (вх. № 36545 від 12.10.2021 року) про уточнення позовних вимог. Подальший розгляд цивільної справи здійснювався з урахуванням заяви (вх. № 36545 від 12.10.2021 року) про уточнення позовних вимог. Підготовче засідання відкладено (том 4, а.с.105-107). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 17 грудня 2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті (том 4. а.с. 131-132). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 24 травня 2022 року за клопотанням представника позивача (вх. № 13686 від 24.05.2022 року витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Лєбєдєвої Наталії Леонідівни належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (том 4, а.с.154). Представник позивача в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги, посилаючись на обставини викладені в позові. Позивач в судове засідання призначене на 20.06.2022 року не з`явився, представником позивача подано до суду заяву (вх. № 14742 від 02.06.2022 року) про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити (том 4, а.с.159). В судове засідання, призначене на 20.06.2022 року відповідачі [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] не з`явились, їх представником подано до суду заяву (вх. №16642 від 20.06.2022 року) про розгляд справи за відсутності відповідачів та їх представника, позовні вимоги визнають, проти їх задоволення не заперечують (том 5, а.с. 1-4). Відповідач [PERSON] в судове засідання призначене на 20.06.2022 року не з`явилась, подала через канцелярію суду заяву (вх. № 14743 від 02.06.2022 року) про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує (том 4, а.с.160). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (том 4, а.с. 78, 128), причини неявки суду не відомі, заяв клопотань та відзиву на позов до суду не подавав. \~ Розглянувши наявні матеріали справи, заслухавши уасників справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке. Позивачу на праві власності належить часка домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , зокрема на підставі заочного рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 18 червня 2015 року, яким визнано за [PERSON] [INFO] право власності на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON] , в порядку спадкування за законом, яке складається з 19/75 часток житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та знаходиться в [ADDRESS] (том 1, а.с. 17-18). Що також підтверджно Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 45136851 від 06.10.2015 року [PERSON] належить на праві спільної часткової власності 19/75 частин житлового будинку [ADDRESS] , а.с.19). Інші частки відповідно до довідки про належність нерухомого майна № 18223 від 01.08.2007 року виданої Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризаціії» будинок [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності: [PERSON] 19/75 часток (свідоцтво про право на спадщину від 12.05.1993 року № 2-1523); [PERSON] 37/150 часток (договір купівлі-продажу від 23.03.1976 року № 756); [PERSON] 1/8 часток (договір купівлі-продажу від 11.04.2003 року № 826); [PERSON] 1/10 часток (договір купівлі-продажу від 12.07.1986 року № 1888); [PERSON] 3/20 часток (договір дарування від 03.02.1997 року № 411); [PERSON] 1/8 часток (договір дарування від 06.06.2001 року № 854) (том 1, а.с.16). Згідно архівної довідки № 12901 від 10.05.2015 року виданої Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризаціії» будинок [ADDRESS] за архівними даними реєстрових книг Обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризаціії» за станом на 01.01.2013 року зареєстрований за: [PERSON] 1/8 часток ( (приватна) договір купівлі-продажу від 11.04.2003 року № 826); [PERSON] 1/10 часток ( (приватна) договір купівлі-продажу від 12.07.1986 року № 1888; [PERSON] 3/20 часток ( (приватна) договір дарування від 03.02.1997 року № 411); [PERSON] 19/75 часток ( (приватна) свідоцтво про право на спадщину від 12.05.1993 року № 2-1523); [PERSON] 1/8 часток ( (приватна) договір дарування від 06.06.2001 року № 854); [PERSON] 37/300 часток (приватна спільна часткова) свідоцтво про право на спадщину від 27.05.2009 року № 2-2041); [PERSON] 37/300 часток (приватна спільна часткова) свідоцтво про право на спадщину від 27.05.2009 року № 2-2039 (том 1, а.с.24). Належність часток домоволодіння сторонам (крім [PERSON] ) у справі підтверджується також іншими доказами, а саме: згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.05.2009 року виданого державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори Шполянською А.О. зареєстрованого в реєстрі № 2-2041 [PERSON] після смерті свого батька [PERSON] прийняла у спадок ? частку спадкового майна, що скаладється з 37/150 частин житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових будівель, що знаходиться в [ADDRESS] (том 1, а.с.69). Зазначені обставини також підтверджуються Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 22960447 від 09.06.2009 року (том 1, а.с.68). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.05.2009 року виданого державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори Шполянською А.О. зареєстрованого в реєстрі № 2-2036 [PERSON] після смерті свого чоловіка [PERSON] приймає у спадок ? частку спадкового майна, що скаладється з 37/150 частин житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових будівель, що знаходиться в [ADDRESS] (том 1, а.с. 71). Зазначені обставини також підтверджуються Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 22960168 від 09.06.2009 року (том 1, а.с.70). Згідно договору дарування частини будинку № 06.06.2001 року посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Новицькою І.О. та зареєстрованого в реєстрі № 854 [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняв у дар 1/8 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] (том 1, а.с.123-124). Вказані обставини підтверджуються Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 6127511 іід 04.01.2005 року (том 1, а.с.125). На підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 11.04.2003 року посвідченого приватним нотаріусом Тюртюбек О.О. зареєстрованого в реєстрі № 826 [PERSON] продала а [PERSON] придбав 1/8 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за [ADDRESS] (том 1, а.с.126-127). Зазначені обставини підтверджуються Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 1155551 від 04.08.2003 року (том 1, а.с.128). Відповідно до договору дарування від 03.02.1997 року посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Ваврентович В.І. та зареєстрованого в реєстрі за № 411 [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняв в дар 3/20 частин жилого будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] (том 1, а.с.129 на звороті). Однак, [PERSON] [INFO] , помер [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть від 20.06.2017 року видане Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного теритоірального управління юстиції у Кіровоградській області, про що 20.06.2017 року складено відповідний актовий запис № 1607 (том 2, а.с.137). Листом № 10/01-16 від 14.02.2018 року приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Лебедєва Наталія Леонідівна повідмила, що в її провадженні знаходиться спадкова справа № 16/2017 до майна [PERSON] , який помер [INFO] . Дочка спадкодавця [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини на користь [PERSON] ; дружина спадкодавця [PERSON] прийняла спадщину, відповідно до статті 1268 Цивільного кодексу України, оскільки проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини; брат спадкодавця [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини. Свідоцтво про право на спадщину за законом видане 18.12.2017 року [PERSON] за реєстровим номером № 601 на ? частку житлового будинку з надвірними будівлями за [ADDRESS] . За даними Спадкового реєстру заповіт за померлим [PERSON] не значиться (том 2, а.с.182). На підставі вказаної інформації судом залучено до участі у справі правонаступників відповідача [PERSON] , померлого [INFO] [PERSON] та [PERSON] (ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 28.02.2018 року; том 2 а.с. 185). Проте, після оформлення спадкових справ, [PERSON] отримала у спадок після чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , 1/16 частин у праві спільної сумісної власності на майно набуте подружжям за час шлюбу: яке складається з :1/8 частки житлового будинку з надівриним будівлями за [ADDRESS] відповідно до свідоцтва про право власності від 19.07.2021 року посвідченого приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Лебедєвою Н.Л. та зареєстрованого в реєстрі № 16/2017 (том 4, а.с.87). Зазначене підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 266446492 від 19.07.2021 року (том 4, а.с.88). Також, згідно свідоцтва про спадщину за законом від 19.07.2021 року посвідченого приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Лебедєвою Н.Л. та зареєстрованого в реєстрі № 16/2017 [PERSON] отримала у спадок після чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , 27/80 часток житлового будинку з надвірними будівлями за [ADDRESS] (том 4, а.с. 89). Зазначене підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 266446845 від 19.07.2021 року (том 4, а.с.90). [PERSON] , як спадкоємець другої черги, до спадкування майна [PERSON] , померлого [INFO] , не закликався, частку цього майна не успадкував. Під час розгляду справи судом встановлено, що за короткою технічною характеристикою об`єкта за матеріалами технічної інвентаризації від 10.08.2015 року будинок [ADDRESS] має площу земельної ділянки 978,2 кв.м., загальна площа житлового будинку 238,80 кв.м., житлова площа 130,70 кв.м.; збудовано самочинно: сарай літ. Б, літ. В, літ. З, літ. Е, гараж літ. О, прибудови літ. а 5, літ. а 6, літ. а 4, літ. а 7 (архівна довідка № 12901 від 10.05.2015 року видана Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризаціії том 1, а. с. 24). Для зійснення поділу домоволодіння та встанолення порядку користування земельною ділянкою судом призначалась експертиза. Згідно висновку ескперта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 4249/4250/18-27 від 15.05.2020 року розподілити житловий будинок за літ. «А,а,а1,а2,а3», що знаходиться по [ADDRESS] у відповідно до часток співвласників, тобто: 19/75 частин домоволодіння [PERSON] ; 1/8, 1/8, 3/20 частин домоволодіння [PERSON] ; 37/300 частин домоволодіння [PERSON] ; 37/300 частин домоволодіння [PERSON] не вбачається за можливе виходячи з наступного: неможливості виходячи із умови виділення співвласникам окремих квартир для ізольованого користування та заселення однією сім`єю, виконати вимоги пункту 5.19 ДНБ В. 2.2-15-2019 «Житлові будинки. Основіні положення», зокрема для співвласників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по причині недостатності площі яка припадає на частки вказаних співвласників; неможливості проведення в житловому будинку робіт з його реконструкції в зв`язку з його технічним станом, який визначено як не придатний до нормальної експлуатації. Будь-які ремонтно-будівельні роботи в досліджувальному будинку, а саме в основній його частині можуть призвести до втрати його міцності, стійкості, або ж його окремих частин, елементів конструкцій тощо. В свою чергу, з урахуванням фактичного користування співвласниками приміщеннями житлового будинку, експертом на розгялд суду запропоновано розгялнути варіант розподілу житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] в ідеальних частках, проте з незначним відступом від пункту 5.19 ДНБ В. 2.2-15-2019 «Житлові будинки. Основні положення», який надано в таблиці № 2 дослідницької частини, та зображений на схематичному плані в Додатку № 9 до данного висновку. А саме, частину земельної ділянки, загальною площею 250,96 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), складається з земельної ділянки площею 67, 36 м2, земельної ділянки площею 161.97 м2 та з 1/2 частини земельної ділянки загальною площею 43.26 м2, яку пропонується виділити у спільне користування між наступними співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Розрахунок: 67.36 м2 + 161.97 м2 + (43.26 м2/ 2) = 250.96 м2. Межі земельної ділянки, площею 67.36 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартиру [ADDRESS] ), в додатку № 11 до висновку зображені як заштрихований зеленими лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 11-17-18-19-20-21-10-11. Межі земельної ділянки, площею 161.97 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), в додатку №11 до висновку зображені як заштрихований зеленими лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 6 - 7 - 28 - 27 - 26 - 29 - 30 - 31 - 32 - 33-5-6. Межі земельної ділянки, загальною площею 43.26 м2, яку пропонується виділити у спільне користування між співвласниками будинку a саме, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в додатку №11 до висновку зображені суцільним штрихуванням жовтим кольором багатокутник, поворотні точки\~ позначені наступними цифрам чорного кольору: 21-20-22-23-24-25-26-27-28-7-8-21. Лінійні проміри між поворотними точками також позначені відповідними цифрам; чорного кольору. Частину земельної ділянки, загальною площею 244.4 м2, яку пропонується виділити [PERSON] , [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] складається з земельної ділянки площею 222,72 м2, та 1/2 земельної ділянки загальною площею 43.26 м2 яку пропонується виділити у спільне користуванняміж наступними співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Розрахунок: 222.72 м2 + (43.26 м2/2) = 244.4 м2 Межі земельної ділянки, площею 222.72 м2, яку пропонується виділити [PERSON] , [PERSON] (умовно квартиру [ADDRESS] ), в додатку №11 до висновку зображені як заштрихований синіми лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 17 18 19 20 22 - 23 - 24 - 25 - 26 - 29 - 30 - 31 - 32 - 33 - 34 - 35 - 36 - 37 - 38 - 39 - 40 - 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 - 51- 17. Межі земельної ділянки, загальною площею 43.26 м2, яку пропонується виділити у спільне користування між співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] ,\~ [PERSON] в додатку №11 до висновку зображені суцільним штрихуванням жовтим кольором багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 21-20-22-23-24-25-26-27-28-7-8-21. Лінійні проміри між поворотними точками також позначені відповідними цифрами чорного кольору. Частину земельної ділянки, загальною площею 396.25 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), складається з земельної ділянки площею 307.47 м2, земельної ділянки площею 24.39 м2 та 1/2 земельної ділянки загальною площею 128.78 м2 яку пропонується виділити у спільне користування між наступними співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] . Розрахунок: 307.47 м2 + 24.39 м2 + (128.78 м2/2) = 396.25 м2. Межі земельної ділянки, площею 307.47 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), в додатку №11 до висновку зображені як заштрихований чорними лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 3 - 70 - 71 - 72 - 73 - 74 - 60 - 61 - 62 -63 - 52 - 53 - 54 - 55 - 75 - 76 - 77 - 13 - 12 - 51 - 50 - 49 - 48 - 47 - 46 - 45 44 43 42 41 40 39 38 37 36 35 34 4 - 3. Межі земельної ділянки, площею 24.39 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] , [ADDRESS] ), в додатку №11 до висновку зображені як заштрихований чорними лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 64-65-66-67-68-69-64. Межі земельної ділянки, загальною площею 128.78 м2, яку пропонується виділити у спільне користування між співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] в додатку №11 до висновку зображені суцільним штрихуванням рожевим кольором багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору:\~ 3 70 71 72 73 74 60 59 58 57 - 56 - 55 - 75 - 76 - 77 - 13 - 14 - 15 - 16 - 2 - 64 - 65 - 66 - 67 - 68 - 69 - 3. Лінійні проміри між поворотними точками також позначені відповідними цифрами чорного кольору. Частину земельної ділянки, загальною площею 99.06 м2, яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), складається з земельної ділянки площею 34.67 м2, та 1/2 земельної ділянки загальною площею 128.78 м2 яку пропонується виділити у спільне користування між наступними співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] . Розрахунок: 34.67 м2 + (128.78 м2/2) = 99.06 м2 Межі земельної ділянки, площею 34.67 м , яку пропонується виділити [PERSON] (умовно квартира [ADDRESS] ), в додатку №11 до висновку зображені як заштрихований жовтими лініями багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 52 - 53 - 54 - 55 - 56 - 57 - 58 - 59 - 60 -61-62-63-52. Межі земельної ділянки, загальною площею 128.78 м2, яку пропонується виділити у спільне користування між співвласниками будинку а саме: [PERSON] , [PERSON] в додатку №11 до висновку зображені суцільним штрихуванням рожевим кольором багатокутник, поворотні точки позначені наступними цифрами чорного кольору: 3 - 70 - 71 - 72 - 73 - 74 - 60 - 59 - 58 -57-56-55-75-76-77-13-14-15-16-2-64-65-66-67-68-69-3. Лінійні проміри між поворотними точками також позначені відповідними цифрами чорного кольору (том 3, а.с. 159-202). Відповідно до частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права. Частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~ Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частинами першою-п`ятою статті 263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Статтею 41 Конституції України задекларовано, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до частин першої та другої статті 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з частинами першої-другої статті 355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Частиною першою статті 356 Цивільного кодексу України визначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. У постанові Верховного Суду від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 вказано, що право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно зі статтею 358 Цивільного кодексу України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до частини першої статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Частиною третьою статті 364 Цивільного кодексу України передбачено що, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Згідно з частинами першою-другою статті 367 Цивільного кодексу України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. У своїй постанові Верховний Суд від 01 липня 2019 року у справі № 404/10673/14-ц вказав, що системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 Цивільного кодексу України дає підстави дійти висновку про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. У пунктах 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок» № 7 від 04 жовтня 1991 року, роз`яснено, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливий, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Також за змістом пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» вказано, що одночасно з розв`язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також вирішити позов, якщо він заявлений, про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 88 Земельного кодексу України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. В пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» роз`яснено, що у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. При пред`явленні вимог кожним з учасників спільної власності про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою суд може залишити в спільному користуванні лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо. З матеріалів справи вбачається, що житловий будинок [ADDRESS] разом з земельною ділянкою, визнані об`єктами права спільної часткової власності. А також визначено та визнано за [PERSON] 1/8 часток; [PERSON] 1/10 часток; [PERSON] 3/20 часток; [PERSON] 19/75 часток; [PERSON] 1/8 часток; [PERSON] 37/300 часток; [PERSON] 37/300 часток. Відповідно до положень статей 355, 356 Цивільного кодексу України, суд зазначає, що вказане нерухоме майно є таким, що належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної часткової власності. Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своєї частки в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Такий висновок щодо застосування відповідних норм права викладено у постанові Верховного Суду від 17.04.2019 року у справі № 545/3753/16-ц, провадження № 61-40289св18. Отже, сторони як власники житлового будинку та земельної ділянки мають право на поділ майна в натурі пропорційно своїм часткам. Враховуючи викладене, зважаючи на достатньо вмотивовану аргументацію своєї позиції позивача та за відсутності заперечень щодо обраного варіанту поділу нерухомого майна у відповідача, суд приходить до висновку про можливість поділу спірного нерухомого майна згідно з висновком ескперта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 4249/4250/18-27 від 15.05.2020 року. Суд зазначає, що запропонований варіант виділу житлового будинку з господарськими спорудами та земельної ділянки не порушує права сторін, буде сприяти чіткому врегулюванню між ними питань володіння, користування та розпорядження майном. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що "відповідно до статті 367 Цивільного кодексу України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття "поділ" та "виділ" не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється». З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що ефективним способом захисту прав [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] буде поділ цього майна в натурі між сторонами, відповідно до якого кожній стороні необхідно виділити частину спірного майна відповідно до варіанту поділу, визначеного висновком експерта 4249/4250/18-27 від 15.05.2020 року. Щодо позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про поділ житлового будинку в натурі, та встановлення порядку користування земельною ділянкою, суд зазначає таке. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259\~ цього Кодексу (стаття 1258 Цивільного кодексу України). Статтею 1261 Цивільного кодексу України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 Цивільного кодексу України). На виконання вимог ухвали Кіровського районного суду міста Кіровограда від 24 травня 2022 року привтаним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Лебедєвою Натлією Леонідівною направлено належним чином засвідчену копію нотаріальної справи заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (том 4, а.с.167). З матеріалів нотаріальної справи встановлено, що [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини, після смерті батька, [PERSON] , на користь своєї матері [PERSON] (том 4, а.с.171). В свою чергу [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] (том 4, а.с.183). Однак оскільки [PERSON] є рідним братом померлого [PERSON] , тобто є спадкоємцем другої черги, після існуючих спадкоємців першої черги, дружини спадкодавця [PERSON] , та доньки спадкодавця [PERSON] , з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса не звертався та права у часці спадкового майна не набув, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про поділ житлового будинку в натурі, та встановлення порядку користування земельною ділянкою, Крім того, положеннями частини шостої статті 263 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. За частиною четвертою статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом з`ясовано, що визнання позову відповідачами не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Судові витрати за згодою позивача суд залишає по фактично понесеними позивачем.

Outcome: partial