Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-30 00:00:00

У липні 2021 року позивач [PERSON] через свого представника - адвоката Кушнарьова Є.І. звернулась до суду із позовом до [PERSON] в інтересах якого діє [PERSON] , треті особи: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Просить суд ухвалити рішення, яким визнати за [PERSON] право власності на однокімнатну квартиру, загальною площею 34,4 кв.м., житловою площею 19,2 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Вимоги позову обґрунтовує тим, що 27.07.2018 [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Худовою Ю.О., що зареєстрований в реєстрі за № 710, яким заповів [PERSON] все його майно (як рухоме так і нерухоме), де б воно не знаходилось і з чого б не складалось. [INFO] помер [PERSON] , позивачка звернулась до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини яка у тому числі складається із квартири [ADDRESS] . 07.12.2020 держаним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвою О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я [PERSON] на квартиру у зв`язку із відсутністю оригіналу документу, що підтверджує право власності на зазначене майно та у зв`язку із відсутністю інформації про реєстрацію права власності спадкодавцем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Вищевказана постанова нотаріуса, якою завершена процедура нотаріального розгляду заяви, перешкоджає позивачу реалізувати свої спадкові права у позасудовий спосіб і є підставою для визнання за позивачем права власності на успадковане майно. Ухвалою суду від 27.07.2021 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , яка діє в інтересах малолітнього [PERSON] , треті особи: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей та сім`ї РДА в м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 19.08.2021 на виконання вказаної ухвали суду, представником позивача [PERSON] - адвокатом Кушнарьовим Є.І. надано позовну заяву у новій редакції. Ухвалою суду від 28.08.2021 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження. Відповідно до ухвали суду від 12.01.2022, занесеної до протоколу судового засідання, було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідно до Розпорядження в.о. керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва Зірник О.О. №33 від 19.05.2022 призначено повторний автоматичний розподіл справ з підстав мобілізації судді Андрейчука Т.В. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 19.05.2022 визначено головуючого суддю - Дибу О.В. Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача - адвокат Кушнарьов Є.І. подав до суду заяву з проханням розглядати справу без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції. Відзиву на позов не надав, явку представника не забезпечив. Представник Одинадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції. Матеріали справи містять заяву державного нотаріуса Васильєвої О.В. про розгляд справи без участі представника. Представник Служби у справах дітей та сім`ї в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції. Матеріали справи містять заяву про розгляд цивільної справи за відсутності представника. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини. Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 15.02.2020 Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №2738 - [PERSON] , [INFO] помер [INFO] у віці 87 років (а.с.62). 19.02.2020 [PERSON] звернулась в своїх інтересах до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом, та від імені малолітнього [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом посвідченим 08.10.2015 Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою, №8-1182 (а.с.61,62). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59488134 від 19.02.2020 останнім чинним розпорядженням [PERSON] є заповіт посвідчений приватним нотаріусом КМНО Худовою Ю.О. 27.07.2018, номер у спадковому реєстрі: 62772657, номер у реєстрі нотаріальних дій: 710 (а.с.65,66). Як вбачається з вказаного заповіту, [PERSON] 27.07.2018 об 11 год. 00 хв. заповів усе своє майно (як рухоме, так і нерухоме), де б воно не знаходилось і з чого б не складалось [PERSON] . Крім того, [PERSON] позбавив права на спадкування усіх спадкоємців за законом будь-якого ступеню спорідненості (а.с.78). 28.05.2020 [PERSON] звернулась до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини згідно заповіту, складеного на її ім`я (а.с.77). Згідно інформаційної довідки, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 23 09.2020, КВ-2020 №25877, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 19.01.1994 Фондом Комунального майна Мінського району м. Києва (а.с.100). Як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва за вказаною адресою зареєстрована одна особа, а саме: [PERSON] , дата реєстрації 09.08.1979 (а.с.83). 07.12.2020 в інтересах позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с.99). 07.12.2020 державним нотаріусом Васильєвою О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю у [PERSON] свідоцтва про право власності на житло, а також відсутністю відомостей про реєстрацію права власності у державному реєстрі (а.с.109). Так, із матеріалів спадкової справи вбачається, що окрім позивача [PERSON] інших спадкоємців щодо спірної квартири у померлого немає. Частиною 1 ст. 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Судом встановлено, що спадкоємець [PERSON] прийняла спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини 28.05.2020. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Матеріали справи містять відомості про те, що позивачем [PERSON] було дотримано встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини. Отже, позивач [PERSON] є спадкоємцем майна померлого [PERSON] за заповітом, а саме: квартири [ADDRESS] . Доказів на підтвердження того, що заповіт [PERSON] від 27.07.2018, визнаний недійсним або оспорюється в судовому порядку, матеріали справи не містять. Положення ст. 1216 ЦК України передбачають, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною 2 ст. 1236 ЦК України передбачено, що заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. За приписами ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі квартиру є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Оригінал правовстановлюючого документа на вказану квартиру, а саме - свідоцтва про право власності на житло, виданого 19.01.1994 Фондом Комунального майна Мінського району м. Києва у позивача відсутнє. Згідно інформаційної довідки, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 23 09.2020, КВ-2020 №25877, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 19.01.1994 Фондом Комунального майна Мінського району м. Києва (а.с.100). Отже, квартира [ADDRESS] входить до складу спадкової маси. З матеріалів спадкової справи убачається, що саме [PERSON] надавала оригінал свідоцтва про право власності на житло, яке належало померлому [PERSON] . Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Статтями 316, 319 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на майно, яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею. Незалежно від волі інших осіб, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Приписами ст. 328 ЦК України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Частинами 1 та 2 ст. 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках, встановлених законом. Таким чином, суд вбачає підстави для визнання за позивачем [PERSON] права власності на квартиру у порядку спадкування.

Outcome: approved