Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-27 00:00:00

Гайсинська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області та Ладижинської міської ради Вінницької області звернулася в суд з позовною заявою в інтересах держави до [PERSON] про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства. Зазначили, що 24.02.2021 складено протокол № 000308 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] про те, що останній о 17 год. 30 хв., на р. Південий Буг Ладижинського водосховища поблизу с. Заозерне Ладижинської територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, в порушення вимог ст. 27Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15.1 та п. 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного\~комітету рибного\~господарства України\~ від\~15.02.1999\~ №19 (далі - Правила любительського та спортивного рибальства), грубо порушив правила рибальства, а саме: здійснював вилов риби вудкою 1 шт. з 1 гачком з лунки та виловив рибу, а саме: плітку 109 екземплярів загальною вагою 6,6 кг, окуня 30 екземплярів загальною вагою 1,5 кг, чим перевищив добову норму вилову риби, а саме: плітки 85 екземплярів загальною вагою на 5,1 кг, чим наніс збитки рибному господарству України на суму 7 225 грн. Постановою Ладижинського міського суду Вінницької області від 02.04.2021 [PERSON] визнано винним за ч.4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу, постанова суду набрала законної сили. При цьому, у вказаній постанові не вирішено питання про стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів. На підставі вказаної постанови старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області здійснено розрахунок шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до додатку № 1 до протоколу за незаконне видобування одного екземпляра такого виду водних біоресурсів як тарань (плітка) нараховується шкода в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Отже,\~за незаконне\~видобування відповідачем\~85\~екземплярів тарані\~(плітки) вагою\~5,1\~кг підлягає стягненню шкода на загальну суму 7225 грн (85 х 5 х 17=7225). Однак, станом на 11.01.2022 [PERSON] шкоду в добровільному порядку не відшкодував. Згідно відповіді Ладижинської міської ради№2.1-09/47 від 10.01.2022кошти за адміністративне правопорушення від [PERSON] в сумі 7225 грн до місцевого бюджету Ладижинської територіальної громади не надходили. Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області на адресу [PERSON] направлялась вимога №1-16-19/1680-21 від 06.09.2021 про відшкодування заподіяних збитків. Факт відправлення вимоги підтверджується фіскальним чеком №2105021484273 від 06.09.2021. Відповідно до наданої Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області інформації №1-169/38-22 від 11.01.2022 заходи для стягнення з [PERSON] шкоди не вживались та станом на сьогоднішній день не заплановані через відсутність необхідної суми коштів для сплати судового збору при пред`явленні позову. Тому просили суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів в розмірі 7225 грн.. \~Прокурор в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав. Вказав, що дійсно ловив рибу та був притягнутий до відповідальності за перевищення лімітів. Суд, заслухавши пояснення позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.\~ Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року, визначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24\~постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»\~у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Частиною 2 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) визначено, що одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п.1 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України\~ № 895 від 30.09.2015,Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. На території Вінницької області вказані повноваження реалізує Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області відповідно до положення, затвердженого наказом Держрибагентства № 229 від 15.07.2016, зі змінами, затвердженими наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України №412 від 24.09.2021, який є фактично органом, уповноваженим на захист інтересів держави у вказаній сфері. Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих повноважень органів місцевого самоврядування належить, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Відповідно до ч.1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ст.ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належить до природних ресурсів загальнодержавного значення. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Частиною 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ст. 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування 3 (трьох) кілограмів риби. \~Судом встановлено, що постановою Ладижинського міського суду Вінницької області від 02.04.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП\~та накладено\~адміністративне стягнення\~у виді\~штрафу в\~розмірі 425\~грн,\~за те,\~що він\~24.02.2021\~о 17\~год.\~30\~хв на\~р.\~Південний Буг\~Ладижинського водосховища\~поблизу с.\~Заозерне Тульчинського\~району Вінницької\~області [PERSON] \~здійснював вилов\~риби вудкою\~1\~шт.\~з 1\~гачком з\~лунки та\~виловив рибу,\~а саме:\~плітка 109\~екземплярів загальною\~вагою 6,6\~кг,\~окунь 30\~екземплярів загальною\~вагою 1,5\~кг,\~чим перевищив\~добову норму\~вилову риби,\~а саме:\~плітка 85\~екземплярів загальною\~вагою на\~5,1\~кг,\~чим наніс\~збитки рибному\~господарству України\~на суму\~7225\~грн.. Зазначена постанова [PERSON] не оскаржувалась та 13.04.2021 набрала законної сили. Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15.1 та п. 4.6. Правил промислового, любительського рибальства та ст.27 Закону України\~«Про тваринний\~світ» та заподіяв збитків державі на суму 7225 грн. \~\~Згідно протоколу\~про адміністративне\~правопорушення №000308\~від 24.02.2021\~зазначено,\~що [PERSON] \~понад дозволене,\~виловив: плітка 85 екземплярів загальною вагою на 5,1 кг. Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (далі - Постанова) затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів у водних об`єктах України. На підставі вказаної постанови старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області здійснено розрахунок шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до додатку № 1 до протоколу за незаконне видобування одного екземпляра такого виду водних біоресурсів як тарань (плітка) нараховується шкода в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Отже,\~за незаконне\~видобування відповідачем\~85\~екземплярів тарані\~(плітки) вагою\~5,1\~кг підлягає стягненню шкода на загальну суму 7225 грн (85 х 5 х 17=7225). Однак, станом на 11.01.2022 [PERSON] шкоду в добровільному порядку не відшкодував. Позивачем пред`явлено позовні вимоги дану суму.\~\~Суд вважає, що саме в такому розмірі підлягає позов задоволенню, оскільки відповідно до\~ст.11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позивачем позовних вимог. [PERSON] , шляхом проведення вилову вказаного виду водного біоресурсу, порушив законодавство в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, чим заподіяв державі матеріальну шкоду. Тому дана шкода підлягає відшкодуванню у визначеному згідно розрахунку розмірі. Виходячи із наведеного, суд вважає, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і є всі підстави задовольнити позов. Відповідно до ч.1\~ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до п.1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язанні з розглядом справи, покладаються на відповідача. Відповідно до ч. 1\~ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Тому, слід стягнути з [PERSON] на користь Вінницької обласної\~прокуратури \~1240 грн 50 коп. судового збору. А також повернути Вінницькій обласній прокуратурі з державного\~бюджету 50\~відсотків судового\~збору,\~сплаченого при\~поданні позову,\~а саме\~-\~1240 грн 50 коп.. \~\~\~\~

Outcome: approved