Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги мотивують тим, що він є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач, що проживає поверхом вище, а саме в квартирі [ADDRESS] , здійснила затоплення його квартири. 21.10.2021 комісією було здійснено огляд квартири позивача, де встановлено наслідки її затоплення. За результатами огляду було складено відповідний акт. Відповідач в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоджу відмовилася, навпаки, здійснила повторне залиття квартири позивача. Неодноразові прохання, усні зауваження, умовляння Відповідача привести квартиру Позивача у попередній стан, шляхом проведення ремонту, нею ігнорувалися. Позивач замовив в оцінювача звіт ремонтних робіт по усуненню наслідків затоплення його квартири. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1, сума будівельних робіт, які необхідно здійснити для відновлення квартири, складає 5\~842, 00 гривень, які просить стягнути з відповідача. 20.01.2022 відповідач надала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала щодо задоволення позову. Зазначає, що акт огляду квартири [ADDRESS] від 21.10.2021 не відповідає формі встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки акт складено не повним складом фахових осіб, що повинні бути присутніми при обстеженні нерухомого майна, що виключає його як доказ у зв`язку із недостовірністю. При цьому, акт не містить відомостей стосовно подій, що стали наслідком замокання частини стелі квартири [ADDRESS] , що робить його неналежним та недостатнім доказом. Крім того, щодо доданих фотокарток зазначає, що не має підтвердження, що вони відображають стан пошкоджень саме у квартирі Відповідача в тих місцях та в тому обсязі, що вказано в акті від 21.10.2021, оскільки при обстеження квартири [ADDRESS] її залучено не було. Стверджує, що в квартирі [ADDRESS] , вона не проживає та не зареєстрована. Фотографії на яких нібито зображено заржавілі труби, що протікають в квартирі [ADDRESS] не є висновком кваліфікованого фахівці, а є лише припущенням самого Позивача. При цьому, Позивач не надав значенню тому, що труби, які зі слів останнього протікають не є частиною сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS] , а належать до загальної системи водопостачання гарячої та холодної води, а також водовідведення, обов`язок щодо ремонту та утримання в справному стані яких належить до балансоутримувача будинку та/чи до виконавця послуг з утримання внутрішньо будинкових мереж тепло-або водопостачання. Крім того, позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність збитків у формі вартості відновлювального ремонту квартири та будівельних матеріалів у сумі 7 342, 00 грн. Так як за даними дефектного акту розрахунок робіт з проведення капітального ремонту розраховано на площу 1,1 м.кв., а фарбування на 12,1 м.кв., що ставиться відповідачем в заперечення, оскільки виходячи з акту від 21.10.2021 пошкодження зазнала площа в 0,7 м.кв. За таких обставин, можливий розмір понесення прямих реальних витрат не може становити більше 1\~331, 00 гривень. 01.02.2022 позивачем подано відповідь на відзив, згідно якого він заперечує твердження відповідача, що Акт, який підтверджує факт залиття квартири, є неналежним та не допустимим доказом. Згідно Додатку №4 Правил, зазначено усі можливі варіанти членів комісії та видів пошкодження (затоплень), які потрібно підкреслити при тій чи іншій ситуації. Це шаблон, який не містить вказівного характеру, а вказує орієнтовні дані, які будуть актуальні на момент складання та відповідного випадку. Усі члени комісії розписалися в Акті від 21.10.21. Із актом ознайомилися квартира [ADDRESS] ( [PERSON] дружина позивача) та особи, які на момент обстеження знаходилися в квартирі [ADDRESS] . Як повідомила Відповідач в телефонному режимі це є орендарі, які щоразу відкривали двері при новому залитті квартири [ADDRESS] . Згідно Витягу з державного реєстру правочинів з 21.11.2005, вбачається, що квартира позивача придбана згідно договору купівлі-продажу, а [PERSON] є дружиною позивача і вже є формальним співвласником майна подружжя. Тому, зазначення в акті її як представника квартири [ADDRESS] є законним. Тому, при прийнятті рішення, просить суд врахувати відповідь на відзив. 10.02.2022 Відповідачем подано заперечення, згідно яких остання зазначає, що Правила затверджено органом державного управління та, в розумінні ст. 4 Цивільного кодексу України є актом цивільного законодавства, а отже є обов`язковим для дотримання в цивільних правовідносинах. Хоча зазначений Додаток «дає» певну свободу вибору щодо внесення даних, щодо обставин (до прикладу - в частині зазначення причин пошкодження), однак містить чіткі вказівки тих обставин, які є його обов`язковими елементами для набуття актом достовірності, як доказ в цивільному процесі. Так, слід звернути увагу, що стороною позивача не спростовано невідповідність доданого Акту від 21.10.2021 нормам чинного законодавства, зокрема в частині відсутності висновків комісії, щодо обсягу відновлюваних робіт, які необхідно провести для приведення замоклої частини стелі в квартирі [ADDRESS] в попередній стан, а також орієнтовану вартість пошкодженого майна та/чи відновлюваних робіт, особу, що завдала шкоду. Підтверджено відсутність власників квартири [ADDRESS] при складанні Акту та не поставлено в заперечення відсутність огляду сантехнічного обстеження в квартирі [ADDRESS] уповноваженими особами зі сторони представників житлово-обслуговуючого господарства. Твердження щодо зазначення чіткої причини затоплення - «халатне ставлення до сантехнічного обладнання» є хибним, оскільки комісією не зазначено причинно - наслідкового зв`язку між станом сантехнічного обладнання в квартирі [ADDRESS] та пошкодженням стелі в квартирі [ADDRESS] . Також, Позивачем не спростовано того, що можливий розмір понесення прямих реальних витрат не може становити більше 1331.00 гривень. Доказу понесення витрат на проведення оцінки в розмірі 1500.00 грн. на користь [PERSON] - не додано. Твердження позивача, що її було повідомлено про обстеження затопленої квартири [ADDRESS] не відповідають дійсності, оскільки про факт обстеження квартири позивача їй відомо не було. Варто зазначити, що на акті відсутні її підпис, чи підпис інших осіб зі сторони квартири [ADDRESS] , також відсутня відмітка стосовно того, що такі особи відмовились від підпису, що спростовує твердження позивача стосовно протилежного. Ухвалою судді від 24.12.2021 відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав викладених в ньому. Відповідач та його представник в судовому засіданні заперечили проти позову [PERSON] пояснила суду, що вона є влансиком Ѕ частини квартири. Розглянувши справу, судом досліджено такі докази та встановлено такі обставини. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копіями Витягу з Державного реєстру правочинів та реєстраційним посвідченням. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом встановлено, що Ѕ частина квартири [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . Інша Ѕ частина квартири, як слідує із пояснень Відповідачки, належить [PERSON] . Згідно Акту огляду квартири від 21.10.2021, складеного комісією в складі: майстра дільниці [PERSON] , юриста Пукало І.М., слюсаря-сантехніка [PERSON] проведено обстеження квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , на предмета топлення. За результатами обстеження встановлено, що в даній квартирі замокла стеля в коридорі ~ 0,4 м.кв., стеля в кухні ~ 0,1 м.кв., стеля у ванній кімнаті ~ 0,2 м.кв. Затоплення відбулося із квартири [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище по причині халатного відношення до сантехнічного обладнання. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1, сума будівельних робіт, які необхідно здійснити для відновлення квартири, складена в поточних цінах станом на 21.10.2021, складає 5\~842, 00 гривень. За проведення оцінки та виготовлення кошторисної документації, позивач оплатив 1500 грн., що стверджується квитанцією №057011 від 16.11.2021. Згідно Акту огляду квартири від 24.12.2021, складеного комісією в складі: майстра дільниці [PERSON] , юриста Пукало І.М., слюсаря-сантехніка [PERSON] проведено обстеження квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , на предмета топлення. За результатами обстеження встановлено, що в даній квартирі замокла стеля в коридорі ~ 0,9 м.кв., стеля в кухні ~ 0,6 м.кв. Затоплення відбулося із квартири [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище по причині негерметичного примикання гофри до унітазу, яку мешканці встановили самостійно. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення сторін та дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення, зважаючи на таке. \~ \~ \~ \~Положеннями статті 319\~ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. \~ \~ \~ \~Згідно частин першої та другої статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. \~ \~ \~ \~Статтею 1192 ЦК України\~визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~ \~ \~ \~Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене\~статтею 22 ЦК України. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. \~ \~ \~ \~З системного аналізу норм чинного цивільного законодавства України вбачається, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й дизпозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу. \~ \~ \~ \~Частиною третьою\~статті 386 Цивільного кодексу України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до другого абзацу п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). \~ \~ \~ \~В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Як встановлено в судовому засіданні, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 21.10.2021 року комісією було здійснено огляд квартири позивача, де встановлено наслідки її затоплення. Встановлено, що затоплення квартири [ADDRESS] , відбулось з квартири [ADDRESS] , з причин халатного відношення до сантехнічного обладнання. За результатами огляду було складено відповідний акт. При огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири жителями квартири на [ADDRESS] . Згідно звіту ремонтних робіт по усуненню наслідків затоплення, вартість збитків становить 5\~842. Згідно квитанції №057011 від 16.11.2021 вартість послуги за виготовлення кошторисної документації становить 1500 гривень. Відповідач здійснив повторне залиття квартири позивача. 24.12.2021 року комісією було здійснено огляд квартири позивача, де встановлено наслідки її затоплення. За результатами огляду було складено відповідний акт. При огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири жителями квартири [ADDRESS] . Отже, на думку суду надано належні та допустимі докази на підтвердження факту залиття квартири позивача, зокрема, акти огляду квартири від 21.10.2021 та від 24.12.2021 в яких зазначені причини та наслідки залиття. Відповідач, як співвласник квартири не забезпечила належний стан сантехнічного обладнання, що стало причиною затоплення квартири позивача, а тому вона зобов`язана відшкодувати заподіяну останньому майнову шкоду. Виходячи із принципу дизпозитивності в цивільному процесі, відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, не спростувала наданих позивачем розміру затрат, необхідних для ремонту квартири від затоплення, зокрема, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, не заявлялося. Посилання відповідача на те, що акти про залиття квартири не відповідають вимогам щодо його змісту та форми, отже не можуть бути належним доказом розміру завданої шкоди, суд не приймає до уваги, оскільки акти складені за участю представників організації (підприємства), яка є виконавцем послуг з утримання будинку, в присутності зацікавлених осіб від потерпілої сторони та жильців квартир, за наслідком їх огляду, в акті відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані (Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 та від 29 травня 2019 року у справі №645/2087/15). Разом з тим, як слідує із змісту статті 360 Цивільного кодексу України, співвласник тільки відповідно\~до своєї\~частки у\~праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Зважаючи на те, що частка відповідача у власності квартири [ADDRESS] становить Ѕ частина, тому позов підлягає до часткового задоволення, в сумі 2921 гривень, (вартість ремонту квартири від затоплення 5842 грн / 2). Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування заподіяної матеріальної шкоди підлягають частковому задоволенню. Судові витрати у справі складаються з витрат пов`язаних з залученням спеціаліста та підготовки справи до судового розгляду , а саме за виконані роботи з оцінки збитків нанесеного майну в сумі 1500,00 грн та витрат з судового збору у розмірі 908,00 гривень, які понесені позивачем і в силу частини першої статті 141 ЦПК України\~підлягають стягненню пропорційно задоволеним позовним вимогам на 1/2 , що становить 1204 гривень.

Outcome: partial