Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» про відшкодування шкоди, завданої пошкодженням та залиттям квартири, в подальшому зменшив позовні вимоги та просив суд стягнути з ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» на його користь 13380,53 грн. завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, 5000,00 грн. моральної шкоди та судові витрати. Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , де проживають [PERSON] та [PERSON] . Залиття вказаної квартири відбувалось неодноразово, зокрема, 25.08.2017, наслідки якого було усунуто за кошти та власними силами власника квартири, що підтверджується актом від 05.09.2017. Проте, надалі в період з 22.09.2017 по 24.09.2017 знову відбулось суттєве затоплення даної квартири та оскільки за телефоном ТОВ «ЖЕО» відповідав лише автовідповідач, тому [PERSON] з приводу затоплення зверталась за телефоном «Цілодобова варта», що підтверджується листом від 08.11.2017. Ремонт по прочистці зливної каналізації будинку було виконано 23.09.2017, а бандаж на з`єднаннях було встановлено лише 25.09.2017, що також підтверджується листом від 08.11.2017. На неодноразові звернення позивача з приводу необхідності складення та надання акту про залиття і обстеження квартири, відповідачем ТОВ «ЖЕО» було складено акт лише 28.09.2017, а надано власнику квартири лише 02.11.2017. Даний акт складено з приводу затоплення, що мало місце 22.09.2017. З приводу затоплення, що мало місце 24.09.2017 на неодноразові усні звернення акт надано не було. В акті від 28.09.2017 зазначено, що причиною замокань є потрапляння дощової води до квартири в зв`язку з забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами. Також в акті від 28.09.2017 зазначено, що комісією було проведено візуальне обстеження та встановили наступне: в приміщенні коридору спостерігається: суха жовта пляма на стелі орієнтовною площею до 0,7 кв.м.; відставання шпалер зі стін орієнтовною площею до 0,3 кв.м., деформація шафи кількістю 1 штука. В приміщенні ванної спостерігається суха жовта пляма на стелі орієнтовною площею до 0,08 кв.м. На зворотній стороні акту викладено заперечення позивача, згідно якого площа затоплення коридору та ванної кімнати зазначена вдвічі менша та відставання шпалер відбулось в чотирьох місцях коридору площею в тричі більшою ніж зазначено в акті. Таким чином, позивачу було завдано матеріальної шкоди в розмірі 13380,53 грн. Крім того, залиття квартири створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки постійно відчувається в квартирі сирість, волога та запах плісняви. Позивач не може вільно користуватись цим майном, що порушує його спокій та членів його сім`ї, що призводить до нервових переживань. Наведені вище обставини погіршують психологічне становище позивача. Крім того, відповідач тривалий час не надавав актів про затоплення, не реагував на його звернення, що спричиняло йому страждань та згаяного часу. На підставі чого позивач вважає, що відповідач завдав йому моральної шкоди, яку він просить стягнути з відповідача у розмірі 5000 грн. В судовому\~засіданні представник позивача адвокат Рой В.Л. позовні вимоги підтримав у повному обсязі, пославшись на обставини викладені в позовній заяві, просив позов задовольнити. Представник відповідача ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» до судового засідання не з`явився по невідомій суду причині, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся неодноразово належним чином. В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 67-71), відповідно до якого відповідач просить в позові відмовити, оскільки працівниками товариства не було вчинено жодних дій, що могли б спричинити залиття квартири та не допущено бездіяльності у процесі забезпечення надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, тому відповідно, відсутній безпосередній причинний зв`язок між ними та шкодою, нанесеною позивачу. Крім того, відсутня вина, що вбачається із факту виконання товариством своїх обов`язків, передбачених Законом України «Про житлово-комунальні послуги», тому відповідач вважає, що відсутні і правові підстави притягнення товариства до відповідальності. З приводу моральної шкоди, яку позивач вказує як понесену, то відповідач звертає увагу суду на те, що у матеріалах справи відсутні докази наявності такої шкоди. Свідок [PERSON] , яка є сусідкою позивача і проживає в квартирі [ADDRESS] , суду пояснила, що в кінці вересня 2017 року, приблизно в 20-х числах вересня, вона бачила, що внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , яка розташована на останньому поверсі будинку, в коридорі цієї квартири зі стелі лилася вода, всі стіни були мокрі. Залиття квартири відбулося з причин, що на покрівлі будинку забилася труба. Свідку відомо, що на час обслуговування їхнього будинку ТОВ «ЖЕО», залиття квартири позивача відбувалося неодноразово, відповідач належним чином не виконував свої обов`язки. З часу створення ОСББ, всі труби в будинку відремонтовані, не забиваються. Свідок [PERSON] суду пояснила, що з 2016 року з сім`єю проживає у квартирі [ADDRESS] . На час обслуговування їхнього будинку ТОВ «ЖЕО», залиття квартири позивача відбувалося неодноразово, відповідач належним чином не виконував свої обов`язки. Так, залиття квартири позивача відбулось 25.08.2017, наслідки якого було усунуто за кошти та власними силами власника квартири. Потім в період з 22.09.2017 по 24.09.2017 знову відбулось суттєве затоплення квартири позивача та оскільки за телефоном ТОВ «ЖЕО» відповідав лише автовідповідач, тому [PERSON] з приводу затоплення зверталась за телефоном «Цілодобова варта». Ремонт по прочистці зливної каналізації будинку було виконано 23.09.2017, а бандаж на з`єднаннях було встановлено лише 25.09.2017, що також підтверджується листом від 08.11.2017. На неодноразові звернення позивача з приводу необхідності складення та надання акту про залиття і обстеження квартири, відповідачем ТОВ «ЖЕО» було складено акт лише 28.09.2017, а надано власнику квартири лише 02.11.2017. Даний акт складено з приводу затоплення, що мало місце 22.09.2017. З приводу затоплення, що мало місце 24.09.2017 на неодноразові усні звернення акт надано не було. В акті від 28.09.2017 зазначено, що причиною замокань є потрапляння дощової води до квартири в зв`язку з забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами. Заслухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. По справі встановлено та не заперечується сторонами, що на підставі договору купівлі-продажу від 06.07.2016, посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Смірновою А.О., реєстровий номер №792, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , яка розташована на останньому (дев`ятому) поверсі дев`ятиповерхового будинку (т. 1 а.с. 6-7). Позивач користується вказаною квартирою та сплачує за комунальні послуги, що підтверджується копіями квитанцій про сплату за комунальні послуги (т.1 а.с. 42-45). Будинок [ADDRESS] станом на вересень 2017 року перебував на обслуговуванні в ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» (т. 1 а.с. 77-112). У акті про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 05.09.2017 комісія у складі начальника виробничо-технічного у відділу (ВТВ) Танасійчука В.П., інженера ВТВ [PERSON] в присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , зазначено, що проведено візуальне обстеження зазначеного приміщення та встановлено, що в приміщенні коридору спостерігається суха жовта пляма на стелі орієнтовною площею до 0,3 кв.м. Причиною замокань є потрапляння дощової води до вказаної квартири в зв`язку з забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами, фото даних предметів до акту додається. Вихід на горище даного будинку здійснюється через 4-ий під`їзд, доступ до якого є вільний. Зі слів власника квартири [ADDRESS] вищевказаного будинку затоплення сталося 25.08.2017 (т. 1 а.с. 13). У акті про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.09.2017, комісія у складі начальника виробничо-технічного відділу (ВТВ) Танасійчука В.П., інженера ВТВ [PERSON] в присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] встановлено, що в приміщенні коридору спостерігається: суха жовта пляма на стелі орієнтовною площею до 0,7 кв.м.; відставання шпалер зі стін орієнтовною площею до 0,3 кв.м.; деформація шаф кількістю 1 шт. В приміщенні ванної спостерігається: суха жовта пляма на стелі орієнтовною площею до 0,08 кв.м. Причиною замокань є потрапляння дощової води до вказаної квартири в зв`язку з забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами, фото даних предметів до акту додається. Вихід на горище даного будинку здійснюється через 4-й під`їзд, доступ до якого є вільний. Зі слів власника квартири [ADDRESS] вищевказаного будинку затоплення сталося 22.09.2017. На зворотній стороні акту позивачем зазначено: "З актом про залиття від 28.09.2017, який надано для ознайомлення лише 02.11.2017 на неодноразові звернення категорично не погоджуюсь. В акті площа затоплення коридору та ванної кімнати вдвічі менша ніж є насправді. Відставання шпалер від стін відбулось в чотирьох місцях коридору площею в тричі більшою ніж зазначено в акті" (т. 1 а.с. 12). Згідно листа відділу оперативного реагування «Цілодобова варта» Вінницької міської ради від 08.11.2017 №3-01-107578/01-28 було повідомлено [PERSON] ( [ADDRESS] ), що працівниками зареєстровано в базі даних три звернення з питання затоплення її квартири та надання акту про затоплення в період з 01.05 по 01.11.2017: 31.08.2017 о 17:48 год. з скаргою на працівників ТОВ «ЖЕО», які не надали акт про затоплення квартири; 22.09.2017 о 16:41 год. стосовно затоплення квартири через течію зливової каналізації; 24.09.2017 о 22:07 год. стосовно затоплення квартири через протікання покрівлі. Працівники ТОВ «ЖЕО» внесли пояснення в базу даних щодо виконання робіт по прочистці зливової каналізації 23.09.2017 о 16:50 год. та по встановленню бандажу на з`єднаннях 25.09.2017 о 18:27 год. Звернення закрили та зняли з контролю. Інформація щодо видачі акту про затоплення квартири відсутня (т. 1 а.с. 10). Відповідно до висновку експерта №014/21 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 23.12.2021,\~вартість відновлювального\~ремонту приміщень\~квартири [ADDRESS] ,\~необхідність проведення\~якого виникла\~внаслідок залиття\~вищевказаної квартири,\~що сталось\~22.09.2017\~(згідно\~Акту про\~залиття,\~аварію,\~що трапилась\~на системі\~центрального опалення,\~гарячого водопостачання\~(або\~холодного водопостачання)\~від 28.09.2017),\~станом на\~дату проведення\~дослідження,\~становить 13380,53\~грн. Експерт\~обізнаний про\~кримінальну відповідальність\~за завідомо\~неправильний висновок,\~висновок \~містить обґрунтовані\~відповіді на\~поставлені питання,\~поряд із\~дослідженням письмових\~матеріалів проведено\~огляд об`єктів\~будівельно-технічного\~дослідження із\~зазначенням дати\~огляду та\~отриманих результатів\~з фотофіксацією(т. 2 а.с. 1-31). За проведення судової будівельно-технічної експертизи по справі 07.07.2021 позивачем було сплачено 8752,11 грн. (т. 2 а.с. 48). На час розгляду справи судом ремонтні роботи в квартирі позивача не проведені. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною першою та другою статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина перша та друга статті 1166 ЦК України). Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоду було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Обов`язок доведення відсутності вини у заподіянні шкоди у деліктних зобов`язаннях покладається на відповідача. Зазначена правова позиція неодноразово висловлювалася у постановах Верховного Суду (від 01.08.2019 у справі №642/5831/16-ц, від 08.08.2019 у справі №679/1171/16-ц). Відповідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на дату залиття квартири) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газопостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Наказом Держитлокомунгоспу України від 10.08.2004 року №150 затверджено Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків та споруд, зокрема, види робіт з обслуговування центрального опалення, водопроводу та каналізації, регулювання та гідравлічне випробовування систем водопостачання та каналізації, заміна прокладок у водопровідних кранах, ущільнення згонів, усунення засмічень внутрішньобудинкових водопровідних мереж та каналізаційних випусків, закріплення трубопроводів, перевірка несправностей каналізаційних витяжок, утеплення зовнішніх водозабірних кранів та колонок, підкарбування розтрубів та ущільнення стиків каналізаційних труб , очищення, промивання, знезараження водонапірних баків на горищах будівель, встановлення у кришці ревізій гумових прокладок , усунення протікання в трубопроводах, приладах та арматурі. Згідно із ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Факт залиття квартири, власником якої є позивач, підтверджується актом від 28.09.2017, де зазначено, що причиною замокань є потрапляння дощової води до вказаної квартири в зв`язку з забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами. Крім того, з листа ТОВ «ЖЕО» №3-1725 від 20.10.2017 вбачається, 22.09.2017 з 22.00 до 04.00 год. аварійною бригадою ТОВ «ЖЕО» в житловому будинку [ADDRESS] було проведено роботи по очищенню зливної мережі каналізації. В зв`язку з попаданням в дану мережу сторонніх предметів через водоприймач, який знаходиться на покрівлі даного будинку, 23.09.2017 о 10.00 год. було повторно направлено чергову аварійну бригаду товариства для виконання робіт. В ході роботи працівниками було витягнуто з водозливної мережі пластикові пляшки в кількості двох штук та ганчірку (т. 1 а.с. 134). Матеріалами справи підтверджується, що залиття квартири позивача виникло внаслідок протікання води з даху будинку в результаті забиття водостічного\~трубопроводу на\~покрівлі будинку\~сторонніми предметами та недостатнього водовідведення води з покрівлі будинку. Таким чином, доводи відповідача про те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами вину відповідача у заподіянні шкоди внаслідок залиття квартири є безпідставними. Отже, виходячи із наведеного, саме відповідач ТОВ «ЖЕО» як організація, яка здійснювала обслуговування будинку [ADDRESS] , повинно нести відповідальність за спричинення шкоди позивачу, завданої залиттям квартири внаслідок забиття водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами, обслуговування якого входило до обов`язків ТОВ «ЖЕО». Згідно з\~пунктом 2.3.6\~Правил утримання\~жилих будинків\~та прибудинкової\~території,\~затверджених наказом\~Державного комітету\~України з\~питань житлово-комунального\~господарства №76\~від 17.05.2005\~та відповідно\~до додатку\~до листа\~Мінжитлкомунгоспу від\~29\~серпня 2008\~року №20-8-18, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено зокрема: характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідач, посилаючись на те, що працівниками товариства не було вчинено жодних дій, що могли б спричинити залиття квартири та не допущено бездіяльності у процесі забезпечення надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, вказував на те, що відсутній безпосередній причинний зв`язок між залиттям квартири та шкодою, нанесеною позивачу, крім того відсутня вина відповідача, що підтверджується наданою відповідачем ТОВ «ЖЕО»\~карткою фактичної\~собівартості утримання\~будинку за\~період з\~01.01.2017\~по 31.12.2018,\~актами виконаних\~робітщодо проведення ремонтних робіт (т. 1 а.с. 114-132). \~ \~ \~ \~Водночас, відповідачем не заперечується факт залиття квартири позивача 22.09.2017 в зв`язку із забиттям водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами та заподіяння шкоди позивачу, характер та обсяг завданих пошкоджень позивачу. Також відповідач не заперечує обставини щодо складання акта від 28.09.2017 та ознайомлення з відображеною в ньому інформацією, оскільки даний акт був складений комісією ТОВ «ЖЕО» та затверджений в.о. директора ТОВ «ЖЕО» [PERSON] . Належних доказів у спростування вказаних обставин відповідач суду не надав. Акт про залиття, аварію, що трапились на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.09.2017 містить всю необхідну інформацію, яка дозволяє визначити характер залиття та його причини (забиття водостічного трубопроводу на покрівлі будинку сторонніми предметами), завдану матеріальну шкоду (обсяги та перелік пошкоджених внаслідок залиття приміщень, речей), тощо. При цьому встановлення причин забиття водостічного трубопроводу на покрівлі будинку не передбачено нормами законодавства при складанні акта обстеження залиття приміщення. За таких обставин, акт про залиття, аварію, що трапились на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.09.2017 є допустимим і належним доказом по справі. \~ \~ \~ \~Надана відповідачем довідка Вінницького обласного центру з гідрометеорології №04-04/2-13/522 від 11.11.2020 про те, що 25.08.2017 опади та атмосферні явища були відсутні, не спростовує обставини залиття квартири позивача 22.09.2017. Отже, відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, будь-які клопотання про проведення відповідних судових експертиз по справі відповідач не заявляв та не надав інших належних, допустимих доказів в спростування своєї вини та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Суд вважає,\~що несвоєчасне,\~неналежне виконання\~відповідачем ТОВ\~«ЖЕО» обов`язків\~щодо контролю\~за технічним\~станом покрівлі\~будинку,\~водостічного трубопроводу\~на покрівлі\~будинку,\~є формою\~вини,\~тому ТОВ\~«ЖЕО» повинно\~нести відповідальність\~за завдану\~шкоду. Вину у завданій позивачу шкоді відповідачем не спростовано. Відповідачем не надано суду належних доказів доказів на підтвердження факту відновлення первісного (справного) стану водостічного трубопроводу на покрівлі будинку станом на момент залиття квартири позивача у цій справі 22.09.2017. Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач довів розмір завданої шкоди, протиправність дій та вину відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, а тому завдана позивачу майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Вартість відновлювального ремонту квартири позивача, проведення якого необхідне для усунення недоліків, які виникли внаслідок залиття квартири, становить 13380,53 грн. і станом на\~день ухвалення\~рішення суду\~шкода,\~спричинена позивачу\~відповідачем не\~відшкодована,\~за таких\~обставин з\~ТОВ «ЖЕО»\~на користь\~ [PERSON] \~слід стягнути\~13380,53\~грн.\~матеріальної шкоди. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України). Щодо відшкодування моральної шкоди позивачу, то суд виходить із того, що залиття квартири призвело до вимушених змін в житті позивача, оскільки цим було порушено нормальний ритм життя позивача та викликано необхідність докладати додаткові зусилля для нормалізації свого життя та умов проживання в квартирі після її залиття і пошкодження приміщень, речей. З врахуванням характеру страждань, обсягу заподіяної шкоди суд вважає, що сума 5000 грн. буде достатньою грошовою компенсацією завданої позивачу моральної шкоди. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору. Відповідно до\~ст.\~133\~ЦПК України\~судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. Розмір\~судового збору,\~порядок його\~сплати,\~повернення і\~звільнення від\~сплати встановлюються\~законом. До\~витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: на\~професійну правничу\~допомогу; пов`язані\~із залученням\~свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; пов`язані\~з витребуванням\~доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно із статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. За проведення судової будівельно-технічної експертизи по справі 07.07.2021 позивачем було сплачено 8752,11 грн. (т. 2 а.с. 48), які підлягають стягненню з відповідача ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» на користь позивача [PERSON] на підставі ст. 133, 141 ЦПК України, оскільки проведення судової будівельно-технічної експертизи було зумовлено доведенням позовних вимог щодо визначення розміру матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Відповідно до ст. 141 ЦПК України слід стягнути з ТОВ «Житлово-Експлуатаційне Об`єднання» на користь позивача [PERSON] 840,80 грн. понесеного судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved