Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-28 00:00:00

1. Описова частина Стислий виклад позицій учасників справи [PERSON] звернувся до суду з позовом до Відділу культури сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області (Відповідач 1), Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області (Відповідач 2) у якому просить стягнути з Відділу культури\~сім`ї,\~молоді та\~спорту Ніжинської\~районної державної\~адміністрації Чернігівської\~області на його користь заборгованість по заробітній платі 25452,54 грн. Свої вимоги обгрунтовує тим, що з 05.11.2007 року, він працював на посаді машиніста сцени Борзнянського районного будинку культури (далі Борзнянський РБК). 22.03.2021 року його звільнили у зв`язку зі скороченням штату. Проте в день звільнення роботодавець письмово не повідомив йому про нараховані суми належні при звільненні та не здійснив виплату заборгованості по заробітній платі з грудня 2020 року по березень 2021 року, вихідної допомоги при звільненні та компенсації 18 днів відпустки. Вважає, що Відповідач 1 є правонаступником Відповідача 2, а тому, саме з нього підлягає стягненню заборгованість по заробітній платі в сумі 25452,54 грн. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на вказані у позові підстави, та просив їх задовольнити в повному обсязі. Також пояснив, що протягом періоду з грудня 2020 року до 22 березня 2021 року він працював на вказаній вище посаді, прогулів не допускав, у відпустках та на лікарняному не перебував. Заробітна плата за цей період йому не виплачувалась. Директор Борзнянського РБК Морміль С. здійснювала облік робочого часу та здавала відповідну документацію у бухгалтерію Відповідача 2. 22.03.2022 р. йому видали наказ про звільнення та трудову книжку, розрахунку не провели, довідку про нараховану заробітну плату у бухгалтерії Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА не видали, проте надали таблицю з розрахунками заборгованості. Відповідач 1 відзиву на позов не надав, його представник у судове засідання для розгляду справи по суті не з`явився, просив проводити її розгляд без його участі. У підготовчому судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, не заперечував, що вони, як правонаступники Відповідача 2, повинні виплатити [PERSON] заборгованість по заробітній платі за грудень 2020 року. Також, вважав, що відсутні докази трудової діяльності позивача за січень-березень 2021 року. Представник Відповідача 2 у судовому засіданні позов не визнала й пояснила, що [PERSON] у трудових відносинах з ними не перебував, Сектор лише здійснював централізоване фінансування, в тому числі й оплату праці робітників районного будинку культури, засновником якого була Борзнянська районна рада, правонаступником якої в результаті адміністративно-територіальної реформи стала Ніжинська районна рада, а розпорядником бюджетних коштів - Ніжинська райдержадміністрація, з якої на її думку й потрібно стягувати заборговану заробітну плату. Зазначає, що табелі обліку робочого часу працівників районного будинку культури складалися керівництвом даного закладу, передавались до централізованої бухгалтерії Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, яким проводилось нараховування й виплата заробітної плати. Однак, нарахована за грудень 2020 року зарплата не була виплачена за відсутністю коштів, а за період січня-березня 2021 року зарплата працівникам закладів культури та бібліотечної системи офіційно не нараховувалась із-за неузгодженості процедури вивільнення працівників при проведенні реорганізації бюджетних установ під час ліквідації Борзнянського району. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді Борзнянського районного суду Ріхтера В.В. від 17.08.2021 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання, задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Ухвалою судді Борзнянського районного суду Данько О.В. від 25.01.2022 постановлено прийняти цивільну справу до свого провадження, проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 25.05.2022 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] у період з 05.11.2007 року по 22.03.2021 року працював на посаді машиніста сцени Борзнянського РБК).(а.с.14) Наказом в.о. директора Борзнянського РБК С. Морміль №01-05/07-к від 19.03.2021р. позивач був звільнений з посади з 22.03.2021р. у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників (п.1 ст.40 КЗпП України); централізованій бухгалтерії Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА наказано виплатити [PERSON] компенсацію за 14 календарних днів невикористаної щорічної основної відпустки за період роботи з 05.11.2020 р. до 22.03.2021 р., за 4 календарні дні додаткової відпустки за ненормований робочий день, вихідну допомогу у розмірі середньомісячного заробітку відповідно до ст.44 КЗпП України.(а.с. 10) Відповідно до наданої позивачем таблиці розрахунку заборгованості сума заробітної плати належна до виплати [PERSON] становить: за грудень 2020 року 4206,39 грн., за січень 2021 року 4770,00 грн., за лютий 2021 року 4770,00 грн., за березень 2021 року 11706,15 грн. (заробітна плата, а всього 25452,54 грн). (а.с. 9) Відповідачем 1 на вимоги ухвали суду про витребування доказів, не надано довідки про нарахування та виплату заробітної плати при звільненні [PERSON] . Статтєю 43 Конституції України визначено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.\~ Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ч.1 ст.47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, провести з ним розрахунок у строки, зазначені у\~статті 116\~цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника. Згідно з ч.1 ст.115 КК України, ч.1 ст.24 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до ст.13 Закону України «Про оплату праці» оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань.\~Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом. За змістом положень ст.3-1, 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.\~Розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, окрім випадків невиконання норм виробітку, виготовлення продукції, що виявилася браком, та з інших, передбачених чинним законодавством причин, які мали місце з вини працівника. Згідно зі ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.\~В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Зміст записів у трудовій книжці позивача та наказу про його звільнення щодо підстав припинення трудового договору, у своїй сукупності, дають підстави для висновку про належне виконання ним трудових обов`язків до часу звільнення. Виплата заробітної плати [PERSON] за грудень 2020 року, січень-березень 2021 року не здійснювалась, остаточний розрахунок з ним при звільненні не проведено, у зв`язку з чим заборгованість становить 25452,54 грн. Вказана сума боргу відповідачами не оспорювалась, всупереч вимогам ст.12, 81 ЦПК України, доказів на її спростування іншою стороною суду не надано. Також, ненадання відповідачем довідки про розмір заборгованості перед позивачем, суд розцінює як ухилення від подання доказів й з огляду на приписи ч.10 ст.84 ЦПК України визнає за обставину факт існування заборгованості по заробітній платі у розмірі вказаному [PERSON] . Крім того, відсутність проведення бухгалтерією відповідних офіційних нарахувань заробітної плати [PERSON] , про що повідомила представник Відповідача 2, за період січень-березень 2021 року з огляду на належне виконання ним своїх посадових обов`язків, в силу приписів ст.43 Конституції України та вищенаведених норм трудового законодавства не може бути підставою для обмеження права позивача на своєчасне одержання винагороди за працю. Відсутність у роботодавця табелів обліку робочого часу не може ставитися у провину працівнику, так як ведення та зберігання цих первинних документів первинного обліку не залежить від волі чи дій найманого працівника, а є безпосереднім обов`язком самого роботодавця; в даних правовідносинах працівник є менш захищеною стороною, в зв`язку з чим підлягає особливому правовому захисту, що відповідає основним засадам цивільного законодавства, визначених у ст.3 ЦК України. Щодо питання належного відповідача за вказаним позовом, слід зазначити наступне. Відповідно до ч.4 ст.91 ЦК України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. За змістом положень ч.1, 5 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації; у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року в справі №812/1408/16 сформулював висновок, відповідно до якого публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва; під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів. У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі. Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції. У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин, а його правонаступником є той суб`єкт владних повноважень, якому передані функції, що охоплюють зміст повноважень для вчинення дій, необхідних, зокрема для відновлення прав стягувача на виконання судового рішення. Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи. Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.03.2019 по справі №524/4478/17, від 20.02.2019р. по справі №826/16659/15, від 10.09.2020р. по справі №420/5772/18. Відповідно до пп.25 п.1 постанови Верховної Ради України від 17.07.2020р. №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» у Чернігівській області утворено, зокрема, Ніжинський район (з адміністративним центром у місті Ніжин) у складі територій Батуринської міської, Бахмацької міської, Бобровицької міської, Борзнянської міської, Вертіївської сільської, Височанської сільської, Дмитрівської селищної, Комарівської сільської, Крутівської сільської, Лосинівської селищної, Макіївської сільської, Мринської сільської, Ніжинської міської, Новобасанської сільської, Носівської міської, Плисківської сільської, Талалаївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Ліквідовано у Чернігівській області: Бахмацький, Бобровицький, Борзнянський, Варвинський, Городнянський, Ічнянський, Козелецький, Коропський, Корюківський, Куликівський, Менський, Ніжинський, Новгород-Сіверський, Носівський, Прилуцький, Ріпкинський, Семенівський, Сновський, Сосницький, Срібнянський, Талалаївський, Чернігівський райони (пп.25 п.3 вказаної постанови). Згідно Переліку районних державних адміністрацій, що реорганізуються шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених постановою Верховної Ради України від 17.07.2020р. №807-ІХ, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.12.2020р. №1635-р «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій», Борзнянська РДА реорганізується шляхом приєднання до Ніжинської РДА. Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 р. №1321 затверджено Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються (далі - Порядок), яким визначено механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням або реорганізацією райдержадміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, у зв`язку із зміною адміністративно-територіального устрою України. Дія цього Порядку поширюється на райдержадміністрації, які у зв`язку з прийняттям постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 р. №807-ІХ підлягають утворенню та/або реорганізації. Пунктами 7, 10 Порядку передбачено, що перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: - у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації); - у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації. Райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку. Пунктом 11 Порядку також визначено, що райдержадміністрації, що припиняються, до складу яких входять структурні підрозділи із статусом юридичної особи публічного права, після набрання чинності актом Кабінету Міністрів України про реорганізацію відповідної райдержадміністрації, а у разі створення райдержадміністрації на території новоутвореного району після державної реєстрації створення райдержадміністрацій, видають акт про реорганізацію структурних підрозділів райдержадміністрації, які мають статус юридичної особи публічного права. У акті про реорганізацію визначається її спосіб, з реорганізації, строк її завершення та інші необхідні умови. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, розпорядженням голови Борзнянської РДА від 12.01.2021р №1 «Про реорганізацію Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської» зобов`язано припинити в порядку реорганізації юридичну особу - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА шляхом приєднання до Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА Чернігівської області. Утворено комісію з припинення юридичної особи - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА. На голову комісії покладено обов`язок вжити заходів щодо припинення юридичної особи у строк до 12 березня 2021 року. (а.с. 48). Розпорядженням голови Ніжинської РДА від 16.03.2021р №81 «Про затвердження передавального акту» було затверджено передавальний акт Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА та зобов`язано голову комісії з реорганізації юридичної особи шляхом приєднання забезпечити здійснення державної реєстрації припинення Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА. (а.с. 34-38). За інформацією із відкритих джерел з 14.01.2021р. Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області перебуває в стані припинення згідно рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації. Зважаючи на те, що розпорядженням голови Борзнянської РДА від 12.01.2021р №1 утворено комісію з припинення юридичної особи - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, то саме з цієї дати відбувся перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА до Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА, в зв`язку з чим Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА втратив повноваження державного органу. При цьому, факт перебування до цього часу Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА у стані припинення, невжиття комісією з реорганізації належних заходів щодо припинення юридичної особи, нездійснення реєстрації такого припинення та невнесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ліквідації) юридичної особи не є вирішальним. У зв`язку з цим, ухвалою Борзнянського районного суду Чернігівської області від 29.06.2021 року провадження у даній справі в частині вимог позивача до відповідача Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області було закрито на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України. Ураховуючи, що заробітну плату [PERSON] нараховувала та виплачувала централізована бухгалтерія Відповідача 2, правонаступником якого став Відповідач 1, то останній повинен нести відповідальність по виплаті заборгованої заробітної плати за весь спірний період. Крім того, отриманий в порядку правонаступництва борг за грудень місяць 2020 року представником Відповідача 1 не заперечувався. Ураховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] є обгрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі позовних вимог. Позивач мав пільги щодо сплати судового збору при подачі позовної заяви (п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»). Оскільки спір вирішений на його користь, то відповідно до ст.141 ЦПК України з Відповідача 1 на користь держави слід стягнути 908,00 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved