Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-19 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці серпня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що між ПАТ «Київобленерго», правонаступником якого є позивач, та [PERSON] був укладений договір про постачання електричної енергії №220059903 від 27 червня 2013 року. 07 квітня 2017 року працівниками Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» під час перевірки стану приладів обліку було виявлено порушення, а саме: пошкодження пломби енергопостачальної компанії (порушена цілісність магнітного індикатора). У зв`язку з цим був складений акт про порушення №К034386. У відповідності до вказаного акту, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень. На підставі висновку експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження комісією було проведено розрахунок вартості необлікованої електроенергії, що становить 399253 гривень 94 копійки. Від добровільного погашення заборгованості відповідач ухиляється. Тому ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» просить суд стягнути з [PERSON] вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 399253 гривень 94 копійки, три відсотки річних у розмірі 43119 гривень, інфляційні збитки у розмірі 108484 гривень 77 копійок, а також пеню у розмірі 50437 гривень 13 копійок, а всього у розмірі 601294 гривень 85 копійок. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача Гайдаманчук О.В. підтримав пред`явлений позов та просив суд його задовольнити у повному обсязі. Відповідач надала до суду відзив на позовну заяву, яким категорично заперечує проти позовних вимог внаслідок їх необґрунтованості та незаконності. Крім цього, відповідачем подано клопотання про застосування строків позовної давності. В обґрунтування якого вказала на те, що події, які стали підставою для нарахування вартості необлікованої енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії мали місце 07 квітня 2017 року. В той же час нарахування вартості необлікованої енергії позивачем здійснено з 01 листопада 2017 року, тобто часу, коли на переконання позивача, не були виконані зобов`язання зі сплати вартості необлікованої електричної енергії. В той час як позов до суду подано 26 серпня 2021 року, тобто з порушенням трирічного строку позовної давності. Представник позивач Гайдаманчук О.В. надав до суду письмові заперечення щодо клопотання про застосування строків позовної давності. У вказаних поясненнях вказав на те, що клопотання про застосування строків позовної давності задоволенню не підлягає, а доводи відповідача стосовно пропуску строку позовної давності є неспроможними. Зокрема, перебіг строку позовної давності у спірних правовідносинах розпочався з 12 листопада 2017 року, тобто після спливу 30-денного строку, передбаченого п.27 та п.53 Правил користування електричною енергією, на оплату вартості необлікованої електричної енергії. В той же час з 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. У зв`язку з цим, строки, передбачені ст.257 ЦК України, продовжуються на період дії такого карантину. ІІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 18 жовтня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.52-53). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.117). IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що 27 червня 2013 року між [PERSON] та ПАТ «Київобленерго» був укладений договір про постачання електричної енергії №220059903. За умовами якого ПАТ «Київобленерго» взяв на себе зобов`язання постачати [PERSON] електричну енергію за адресою: 4-км автодороги «Київ-Бровари». В свою чергу, [PERSON] зобов`язалася оплачувати одержану електричну енергію за встановленими цінами (тарифами) у терміни, передбачені договором (а.с.30-34). 07 квітня 2017 року старшими інспекторами Гончаровим Є.О. та Тименко А.А., а також інспекторами Миколаєнко А.В. та Лихолєтовим Є.Ю., за участю споживач [PERSON] був складений акт про порушення №К034386. За змістом якого встановлено, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , порушила п.6.40 ПКЕЕ, а саме: пошкодження пломби енергопостачальної компанії (порушена цілісність магнітного індикатора М9499961) (а.с.8). 26 квітня 2017 року відбулось засідання комісії з розгляду акту №К034386 від 07 квітня 2017 року про порушення Правил користування електроенергію у споживача. Рішенням комісії для з`ясування додаткових обставин було вирішено провести повторне засідання (а.с.12). 10 травня 2017 року комісією з розгляду акту №К034386 від 07 квітня 2017 року про порушення Правил користування електроенергію у споживача було вирішено направити вилучений прилад обліку на експертне дослідження та після отриманих результатів дослідження провести повторне засідання комісії (а.с.13). За змістом висновку експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження №8852 від 27 липня 2017 року, складеного судовим експертом Пампухою Г.Г., вбачається, що проведеним дослідженням виявлено зміну форми індикатора магнітного поля №М9499961, який був встановлений на лічильнику НІК 2301 АК1 заводський №0407347 2010 року, що свідчить про застосування впливу постійного (змінного) магнітного поля понад 100 мТл. З правої сторони лічильника, на стику кришки та цокольної частини лічильника наклеєно контрольну пломбу-наклейку виробника із позначеннями «Контроль, NIK, Опломбовано, для використання в Дніпропетровській області, №0690556.». Наклейка ледь тримається і не по всій поверхні контактного простору, крім того на лічильника кожної області використовуються тільки пломби-наклейки відповідного Обленерго, у даному випадку - ПАТ Київобленерго. На лицьовій стороні прозорої кришки лічильника виявлені численні пошкодження розміщені хаотично у вигляді прямих, кругових ліній, різної глибини, які накладають одні на одні. Виявлені пошкодження утворилися внаслідок неодноразового зовнішнього контакту, під тиском, предметом із шорсткою контактною поверхнею та слідосприймаючою поверхнею (прозора) кришка лічильника. На прозорій кришці лічильника, в межах стійок усіх трьох гвинтів виявлено пошкодження у вигляді повздовжніх тріщин утворених внаслідок прикладання значного зусилля (вибивання). З правої сторони лічильника, на стику кришки та цокольної частини лічильника виявлена полімерна прозора плівка. З тильної сторони стійок лічильника, в межах різьби для вкручування гвинтів, виявлені пошкодження у вигляді тріщин, утворених внаслідок прикладання значного зусилля (вибивання). На обліковому механізмі та на зворотному боці металевого щитка лічильника виявлено пошкодження у вигляді потертостей у місці контакту цих деталей, утворене внаслідок прикладання зовнішнього значного зусилля (тиску) до кришки лічильника (а.с.14-18). Рішенням комісії з розгляду акту №К034386 від 07 квітня 2017 року, оформленим протоколом №299 від 15 вересня 2017 року, на підставі висновку експертного дослідження №439 від 27 липня 2017 року виявлене порушення кваліфіковано як вчинене відкритим способом та з вини споживача, а також вирішено здійснити розрахунок обсягу та вартості електроенергії спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 18 жовтня 2016 року по 07 квітня 2017 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення (а.с.23). Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року (в редакції станом на дату складення акту про порушення), а також гл.19 «Позовна давність», параграфом 5 «Постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу» гл.54 ЦК України. V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. а. норми матеріального права. Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбачених договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з підпуктом 5 та 26 пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, а також забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656. Згідно пункту 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. У відповідності ч.1 ст.256, ч.1 ст.257 та ч.1 ст.261 ЦК України особа може звернутись до суду за захистом свого цивільного права або інтересу протягом трьох років від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права. Згідно з ч.4, ч.5 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. У відповідності до п.12 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. На підставі постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року до 31 липня 2020 року на всій території України запроваджено карантин. В подальшому дію карантину неодноразово було продовжено, зокрема до 31 серпня 2022 року. Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» пункт 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено таким змістом: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. б. норми процесуального права. За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Судом критично оцінюються доводи відповідача з приводу того, що акт про порушення №К034386 від 07 квітня 2017 року був складений у її відсутність. Зважаючи на те, що в силу п.6.41 ПКЕЕ у разі відмови споживача від підпису в акті, такий акт підписується трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Дане положення ПКЕЕ дотримано, оскільки у відповідній графі поставлена відмітка про відмову споживача від підпису та акт підписаний трьома представниками ПАТ «Київобленерго». Крім цього, суд звертає увагу на ту обставину, що відповідачем не оскаржувались рішення комісії, які були ухвалені за наслідками складення вказаного акту. Твердження відповідача стосовно відсутності документів, які б підтверджували факт встановлення індикатору магнітного поля МагнеТ №949961 та відсутність документів, що підтверджують його сертифікацію, у повній мірі спростовуються письмовими матеріалами справи. Зокрема, актом №590311 про передачу на відповідальне зберігання приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 28 квітня 2016 року з відповідною відміткою про встановлення магнітного індикатора (а.с.104) та сертифікатом відповідності індикатора магнітного поля «МагнеТ» (а.с.110). Відповідачем не надано до суду належних та допустимих доказів на спростування самого факту позаоблікового споживання електричної енергії у спосіб, який зазначив позивач. Зі змісту листа вих. №06/280/7485 від 22 вересня 2017 року (а.с.27) вбачається, що ПАТ «Київенерго» направило [PERSON] висновок експертного дослідження, протокол №229 від 15 вересня 2017 року, розрахунок та рахунок вартості необлікованої електричної енергії. 12 жовтня 2017 року [PERSON] особисто отримала вказаний лист з додатками, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.28). Трирічний строк позовної давності розпочався 12 листопада 2017 року, тобто після спливу 30-денного строку на сплату вартості необлікованої електричної енергії. Перебіг цього строку підлягав закінченню 12 листопада 2020 року. З реєстраційного штампу Бориспільського міськрайонного суду (а.с.1) та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями (а.с.43) вбачається, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» пред`явило позов до суду 26 серпня 2021 року. Разом з цим, в силу положення п.12 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, строк позовної давності продовжений на строк дії карантину. Кабінет Міністрів України постановою від 28 травня 2022 року №630 вніс зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», що передбачають продовження терміну дії карантину та обмежувальних протиепідемічних заходів в Україні для запобігання розповсюдженню COVID-19 до 31 серпня 2022 року. Викладене свідчить про те, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не пропустило строк позовної давності. Тому судом критично оцінюються доводи відповідача та її представника [PERSON] щодо пропуску позивачем строку позовної давності. Встановлено, що за період з 18 жовтня 2016 року по 07 квітня 2017 року (119 днів) відповідачу нараховано обсяг недонарахованої електричної енергії у розмірі 178143 кВт/год вартістю 399253 гривень 95 копійок. Дана обставина підтверджується розрахунком обсягу електроенергії необлікованої внаслідок порушення правил ПКЕЕ, повідомленням про оплату від 28 вересня 2017 року по акту порушення ПКЕЕ №К034386 (а.с.24,25). Достовірність вказаного розміру заборгованості в ході розгляду цивільної справи відповідачем не спростовано. Відповідач не виконує покладений на неї обов`язок зі сплати вартості необлікованої електроенергії внаслідок виявленого порушення ПКЕЕ. Зважаючи на те, що відповідач ухиляється від добровільного погашення заборгованості. Тому суд вважає, що з неї на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» належить стягнути вартість необлікованої електроенергії у розмірі 399253 гривень 94 копійки. Встановлено, що [PERSON] ухиляється від добровільної сплати вартості спожитої необлікованої електричної енергії. Враховуючи, що за період з 12 листопада 2017 року по 18 червня 2021 року період прострочення виконання грошового зобов`язання становить 1314 днів. Тому ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснив розрахунок трьох відсотків річних, які становлять 43119 гривень, інфляційного збільшення боргу у розмірі 108484 гривень 77 копійок, а також пені у розмірі 50437 гривень 13 копійок. Однак, на переконання суду, одночасне стягнення пені, а також трьох відсотків річних та інфляційного збільшення боргу, буде суперечити основоположним принципам цивільного законодавства, а саме справедливості, добросовісності та розумності, згідно п.6 ч.1 ст.3 ЦК України. Крім цього, стягнення з [PERSON] трьох відсотків річних та інфляційного збільшення боргу, що у загальному розмірі становить 151603 гривні 77 копійок, призведе до тяжкого матеріального становища відповідача та буде для неї індивідуальним та надмірним тягарем, а також неспівмірним з вчиненим нею порушенням ПКЕЕ, в розумінні ч.1 ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. За таких обставин, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог про стягнення з [PERSON] на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» трьох відсотків річних та інфляційного боргу, належить відмовити VІI. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З платіжного доручення (а.с.39) вбачається, що при пред`явленні позову до суду ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» сплатив судовий збір у розмірі 9169 гривень 41 копійок. Разом з цим, суд звертає увагу на те, що за пред`явлення даного позову сума судового збору, яка підлягала сплаті позивачем, становить 9019 гривень 42 копійки (601294,85 ? 1%). Пред`явлений позов задоволений частково, а саме 74,79% (449691,07 / 601294,85 ? 100%). З огляду на це, з [PERSON] на користь позивача слід примусово стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 6745 гривень 62 копійки (9019,42 / 100% ? 74,79%). На підставі викладеного та

Outcome: partial