Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-28 00:00:00

Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», в особі представника Гребенюка О.С., звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н, укладеним 08 грудня 2011 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та відповідачем, посилаючись на те, що у відповідності до умов вищевказаного кредитного договору відповідачу було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт. У подальшому розмір кредитного ліміту був збільшений до 29500.00 грн. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору на підставі яких відповідач дав свою згоду щодо прийняття будь якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язувався слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, який відповідно до п.1.1.1.52. Договору - короткостроковий кредит, який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, внаслідок чого станом на 22 березня 2020 року має заборгованість за кредитним договором в розмірі 56972.86 грн., з яких: 31139.57 грн. - заборгованість за тілом кредиту, в тому числі: 0.00 грн. - заборгованість за поточним тілом кредиту; 31139.57 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0.00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками; 0.00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками; 12809.14 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України; 9834.97 грн. - нарахована пеня; 0.00 грн. - нараховано комісії, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500.00 грн. - штраф (фіксована частина); 2689.18 грн. - штраф (процентна складова), які просить стягнути з останнього, а також понесені судові витрати. Ухвалою суду від 18 червня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Від відповідача [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача, розірвання кредитного договору, скасування нарахованих відсотків за користування кредитними коштами, відновлення залишку коштів на рахунку. Позовні вимоги за зустрічним позовом [PERSON] мотивує тим, що він є клієнтом АТ КБ «Приватбанк». 08 грудня 2011 року між ними було укладено кредитний договір №б/н за кредитною угодою №SAMDN50000054021211, після чого він отримав картку із встановленим кредитним лімітом, шляхом заповнення анкети-заяви про приєднання. Станом на 00 годин 00 хвилин 16 жовтня 2018 року у нього в наявності була кредитна картка за № [NUMBER] , заборгованість по якій перед АТ КБ «ПриватБанк» становила 26494 грн. 91 коп. Дану заборгованість він погасив декількома платежами на загальну суму 26800 гривень, а саме: 23 листопада 2018 року - 1500 гривень, 15 грудня 2018 року - двома платежами у сумі 12000 та 13000 гривень, 08 лютого 2019 року - 300 гривень. 16 жовтня 2018 року в другій половині дня до нього зателефонував представник АТ КБ «Приватбанк» та повідомив йому, що з його картковим рахунком відбуваються підозрілі банківські операції і з цього часу всі його рахунки будуть заблоковані до вияснення. Аналогічна інформація йому прийшла на електронну пошту. Того ж дня, о 13 год 56 хв він зателефонував до керуючого найближчим відділенням банку [PERSON] за телефонним номером [NUMBER] , який повідомив, що для хвилювання немає підстав. З метою вияснення причин блокування карткового рахунку 17 жовтня 2018 року він звернувся до найближчого відділення АТ КБ «Приватбанку», яке знаходиться в м.Кременець Тернопільської області, де йому повідомили, що протягом 16-17 жовтня 2018 року з карткового рахунку № [NUMBER] були здійснені підозрілі банківські операції і через це всі його рахунки було заблоковано. На початку здійснення шахрайських операцій з його рахунком, 16 жовтня 2018 року АТ КБ «ПриватБанк» повідомляв та двічі надсилав на електронну скриньку kre the@meta.ua про підозрілі банківські операції, які можуть бути шахрайськими та про заблокування його рахунку з метою безпеки, однак чомусь не здійснив сам факт блокування рахунку. Внаслідок шахрайських дій невідомих осіб, протягом 16-17 жовтня 2018 року на картковий рахунок № [NUMBER] спочатку було зараховано 46850 грн 00 коп; знято, шляхом видачі коштів через банкомат та оплачено послуги на суму 45528 гривень 67 копійок, збільшено кредитний ліміт до 29500 гривень, а також оформлено дві миттєвих розстрочки на суми 8000 і 11250 гривень. Вказані банківські операції він не здійснював. В ході вияснення ситуації, АТ КБ «ПриватБанк» надав відповідь з якої вбачається, що картка за № [NUMBER] , з якої було здійснено шахрайські дії, була замовлена ще 10 жовтня 2018 року в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області клієнтом прізвище якого приховано та відправлена безоплатно (за рахунок банку) замовнику, прізвище якого теж приховано через компанію кур`єрської доставки «Міст-Експрес», як додаткова до основної за № [NUMBER] . Жодного доручення на замовлення додаткової картки він нікому не надавав, банком не була встановлена наявність належним чином посвідченої довіреності на вчинення дій по отриманні додаткової картки. Повідомлень від Банку ні на його номер телефону, ні на електронну пошту про замовлення та виготовлення ще однієї - додаткової картки за № [NUMBER] йому не надходило, про її існування він дізнався лише з відповіді Банку. Тому, номер додаткової картки з якої здійснювалися шахрайські операції він дізнався лише з відповіді банку, а ПІН код до неї йому не відомий і на даний час, також він ніколи не мав її в наявності. Вважає, що шахрайські дії було здійснено за допомогою працівників Банку, так як працівники Банку порушили взяті на себе зобов`язання та порушили пункт 2.1.1.2.9 «Умов та Правил надання банківських послуг» та «Тарифів», здійснивши видачу картки невідомо кому і не повідомивши про це його, як власника рахунку. Представник Банку надав фото невідомої особи, яка знімала грошові кошти в м. Кривий Ріг з його рахунку. Таким чином, у зв`язку із злочинною недбалістю та незабезпеченням працівниками АТ КБ «ПриватБанк» належної безпеки особистих даних, Банк надав можливість шахраям виготовити Додаткову банківську картку та з її допомогою 16-17 жовтня 2018 року здійснювати шахрайські операції, а саме: оформити дві «Миттєвих розстрочки» на суму 8000 гривень та 11250 гривень. З приводу шахрайства він звернувся до Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області, де за його заявою порушено кримінальне провадження №1202021012000012, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками ч.1 ст.190 КК України, в якому його визнано потерпілим. В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що до шахрайський дій з його рахунком була задіяна ще одна банківська картка за № [NUMBER] , яка належить ймовірно [PERSON] . На даний час досудове розслідування триває, однак Банк ухиляється від надання інформації стосовно вище вказаних подій. Ухвали суду про доступ до речей та документів не виконує, зазначаючи, що інформація відсутня. Жодних розпоряджень на списання грошових коштів зі свого рахунку він не вчиняв та не здійснював будь-яких дій, що могли б призвести до списання грошових коштів третіми особами. Додаткову картку за № [NUMBER] не замовляв, та послугу «Миттєва розстрочка» не оформлював. Відповідно до виписки по картках/рахунках за № [NUMBER] та за № [NUMBER] йому щомісячно нараховувалися щомісячні платежі за послугою «Миттєва розстрочка» які він не оформляв, а також нараховувалися відсотки на залишок заборгованості, пеня за прострочення за кредитом та проценти відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України. Всього за період з 16 жовтня 2018 року по 01 березня 2020 року з його рахунку в рахунок сплати щомісячних платежів за послугою «Миттєва розстрочка» списано 25825 гривень 80 копійок, а також проценти та пеня за прострочку за кредитом всього на загальну суму 56972 гривні 86 копійок. Протягом 16-17 жовтня 2018 року у нього були постійні «перебої» з його телефоном, в якому була картка оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» з телефонним номером [NUMBER] , а на номер телефону не приходило жодного СМС на підтвердження банківських операцій. На неодноразові звернення до Банку з проханнями призупинити нарахування відсотків за кредитом та списати заборгованість, а також надати відомості щодо видачі «додаткової» картки за № 4149605470312182 Банк відповідав відмовою. В свою чергу, ним, як клієнтом банку виконано усі передбачені законом та договором вимоги щодо користування картковим рахунком. Таким чином, має місце порушення АТ КБ «ПриватБанк» приписів Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, а тому просить суд: - розірвати кредитний договір №SAMDN50000054021211 від 08 грудня 2011 року; - зобов`язати AT КБ «ПриватБанк» відновити йому залишок коштів на картковому рахунку № [NUMBER] в AT КБ «ПриватБанк» та всіма додатковими рахунками згідно угоди № SAMDN50000054021211 від 08 грудня 2011 року процентів, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (транзакцій) у період з 16 жовтня 2018 року по 17 жовтня 2018 року включно, тобто станом на 00 годин 00 хвилин 16 жовтня 2018 року із врахуванням внесених грошових коштів у сумі 26800 гривень 00 копійок на погашення дійсної кредитної заборгованості; - визнати недійсними операції щодо видачі додаткової картки за № [NUMBER] , за допомогою якої здійснювалися шахрайські операції та яка була «підв`язана» 16 жовтня 2018 року о (13:08) як «додаткова» до рахунку, згідно угоди № SAMDN50000054021211%: - скасувати раніше нараховані платежі за Миттєвими розстрочками №18101617118181 та № 18101617118163 по картці за № [NUMBER] на суму 8000 гривень та 11250 гривень та заборгованість по ним на загальну суму 56972 гривні 86 копійок, які були оформлені на нього 16 жовтня 2018 року, внаслідок шахрайських дій. 20 червня 2022 року судом прийнято зустрічний позов [PERSON] до спільного розгляду з первісним позовом та винесено ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Від представника позивача надійшло письмове пояснення щодо зустрічного позову в якому АТ КБ «Приватбанк» зустрічний позов [PERSON] не визнав, позовні вимоги вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, при цьому зазначив, що [PERSON] 08 грудня 2011 року підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у відділенні банку, приєднався до Умов та правил надання банківських послуг. На офіційному сайті ПАТ КБ «Приватбанк» розміщено «Умови та правила здійснення банківських послуг», цей документ є публічною офертою, що містить умови та правила надання послуг банком, до якої приєднується клієнт, підписуючи заяву у відділенні банку. Позивачем підписано анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк». Анкетою-заявою позивач уклав з ПАТ КБ «ПриватБанк» договір приєднання про відкриття банківського рахунку та випуск картки. Відповідно до п.6 Розділу VI Постанови Правління НБУ від 05.11.2014 №705, якою затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Відповідно до п.6 Розділу VI Постанови НБУ № 705, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Згідно пункту 9 Розділу VI Постанови НБУ № 705, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». [PERSON] 16 жовтня 2018 року через особистий кабінет у Приват24 було здійснено перевипуск картки з № [NUMBER] на [NUMBER] . Надалі по картці № [NUMBER] було підключено послугу «Миттєва розстрочка». Зазначена картка була активною, не перевипущеною. Реєстрація в Приват 24 здійснюється Клієнтом самостійно на сайті Банку (www.pb.ua) або в відділенні після успішної авторизації. Крім того, у разі коректного введення даних платіжної картки в мережі інтернет банк не несе відповідальності за викрадення грошей з картки. Як зазначає сам Позивач, шахрайські дії були вчинені через Приват24, доступ до якого можливий тільки через мережу інтернет, а тому відповідальність Відповідача за зустрічним позовом виключається, оскільки тільки Позивачу за зустрічним позовом була відома інформація про платіжну карту, номер платіжної картки, термін її дії, та CVV код, мав в наявності мобільний телефон Клієнта, який зареєстрований ним в банківській системі, для отримання ОТП-паролю. Щодо підключення Позивачем за зустрічним позовом послуг за сервісом «Миттєва розстрочка» зазначає, що згідно до п. 1.1.1.129 Умов і Правил надання банківських послуг Сервіс «Миттєва розстрочка» - це послуга Банку, яка надається держателям платіжних карток «Універсальна» та «Універсальна Gold» на умовах терміновості, платності та зворотності Терміновість кредиту визначається кількістю платежів, яку вибрав клієнт, але не більше 24 платежів. Платність визначається комісією за користування кредитом, яка сплачується одночасно з погашенням кредиту рівними частинами з кожним платежем Повернення визначається вимогою погасити кредит не більше ніж за вибрану клієнтом кількість платежів Кредит з використанням сервісу Миттєва розстрочка, повертається шляхом встановлення клієнтом регулярного платежу з картки клієнта в розмірі щомісячного платежу за кредитом і проводиться Банком на підставі договірного списання. Згідно з п.2.7.6.1.2.1 Умов та правил надання банківських послуг (надалі - Умов) Утримувач кредитної карти має право користуватися сервісом «Миттєва розстрочка» для отримання споживчого кредиту, якщо Утримувач погодився з умовами даного пункту та отримав кредитні кошти. Згідно з п.2.7.6.1.2.2 Умов рахунок спеціального платіжного засобу є карта- № [NUMBER] , відкривається індивідуально для кожного клієнта в момент авторизації операції по сервісу Миттєва розстрочка шляхом: а). введення і відправки ОТП-паролю; б). натискання клавіші, що озвучена як згода з умовами кредитного договору; в). введення логіна і пароля при авторизації в Приват24; г). натисканням клавіші «згоден» або «підтверджую» в ТСО, банкоматах ПриватБанку, при показі умов кредитного договору та після введення пін-коду кредитної карти; д). відправка SMS-команди chast2 на номер 10060; е). натисканням клавіші "згоден" або "підтверджую" в системі електронних платежів Liqpay, мобільному додатку Sender або Приват24 Sender; є). натисканням клавіші «згоден» при IVR обзвоні. Згідно з п.2.7.6.1.2.3 Умов дії Клієнта описані в п.2.7.6.1.2.2 даних Умов, вчинені Клієнтом, прирівнюються Сторонами до заяви на відкриття карткового рахунку для отримання кредиту по сервісу «Миттєва розстрочка». Відповідно до п.2.7.6.1.2.4 Умов Клієнт доручає Банку щомісячно перераховувати платежі на погашення заборгованості по карті в кількості і розмір, зазначеному в кредитному договорі, який є невід`ємною частиною цих Умов. Згідно з п.2.7.6.2 Умов щомісячна комісія за користування сервісом «Миттєва розстрочка» вказана в розділі 2.7.6 Умов та правил надання банківських послуг. Згідно з п.2.7.6.4.1 Умов у разі списання регулярного платежу по сервісу Миттєва розстрочка з кредитних коштів, клієнт сплачує комісію карти в розмірі 4% від суми платежу Комісія картки регулюється п.2.1.1 діючих Умов та правил надання банківських послуг. Як вбачається з виписки по рахункам, 16 жовтня 2018 року [PERSON] скористався послугою «Миттєва розстрочка», після чого були оформлені переноси заборгованості з карти універсальної за допомогою вищевказаного сервісу. На виконання умов укладеної кредитної угоди за послугою «Миттєва розстрочка», на картрахунок № [NUMBER] Банком було зараховано грошові кошти у розмірі 11250.00 грн. та 8000 грн. Скориставшись даною послугою Позивач за зустрічним позовом, «обнулив» свою заборгованість за використаний кредитний ліміт, а саме встановлений кредитний ліміт став доступний до його використання. Однак, скориставшись даною послугою, у [PERSON] виникло зобов`язання в рамках сервісу «Миттєва розстрочка», зі здійсненням регулярних платежів для погашення перенесеної заборгованості. Крім того, послуги, які пов`язані з платіжною карткою надаються при умові володіння особистою інформацією Клієнта. Саме тому Банк постійно акцентує увагу про нерозголошення такої інформації. З виписки по рахункам вбачається, що Позивач за зустрічним позовом активно користувався послугами банку, здійснював погашення заборгованості, протягом тривалого часу, в тому числі після підключення до послуга «Миттєва розстрочка». Оскільки послуга «Миттєва розстрочка» не є окремим кредитним договором, а є тільки додатковою послугою для власників кредитних карт підписання окремого кредитного договору не вимагається. 16 жовтня 2018 року кошти з карти № [NUMBER] [PERSON] було використано для розрахунків в ТСП та знято в банкоматах м.Кривий Ріг. Отже, списання коштів відбувалось з рахунку платника за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача та будь-яких порушень зі сторони Банку допущено не було. Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705 передбачає обов`язок емітента (Банку) відновити залишок на рахунку клієнта у випадку здійснення помилкового або неналежного переказу. Списання коштів відбувалось з рахунку платника за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, що не є неналежним переказом, а тому й п. 6.7 Положення, як підстава для негайного відновлення Банком залишку коштів на рахунку користувача в даному випадку застосована бути не може, оскільки докази, що надані Позивачем за зустрічним позовом спростовують припущення Позивача про несанкціонованість списання коштів з рахунку Позивача. Розділом 6 ст. 5 постанови передбачено обов`язок користувача контролювати рух коштів за своїм рахунком, а розділ 6 ст.8 розмежовує ризики та відповідальність користувача за збитки від здійснення операцій моментом повідомлення користувача банку про втрату електронного платіжного засобу або втрату чи розповсюдження стороннім особам інформації про ідентифікацію. Вважає, що позивачем за зустрічним позовом не наведено та не надано достатніх доказів винуватості Відповідача в здійснені розрахункових операцій за картковим рахунком, що виключає його відповідальність. На даний час за результатами проведення досудового розслідування у кримінальному провадження жодну особу не було визнано винною у вчиненні злочину, отже, заперечення [PERSON] з цього приводу не можуть прийматися до уваги. Позивач за зустрічним позовом в свою чергу має право стягнути суму відшкодування з винних осіб, встановлених в кримінальному порядку. В такому випадку позивач вправі звернутися до винних осіб з вимогою про повернення та витребування коштів, які отримані без достатніх правових підстав поза договірними відносинами у відповідності до ч.1 ст.1212 ЦК України. Згідно зі ст.32.3 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банки зобов`язані виконувати доручення клієнтів, що містяться в документах на переказ, відповідно до реквізитів цих документів та з урахуванням положень, встановлених пунктом 22.6 ст.22 цього Закону. Відповідно до ст.33.2 зазначеного Закону платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у документі на переказ, суті операції, щодо якої здійснюється цей переказ. Згідно з п.1.19 Інструкції банк не несе відповідальність за достовірність змісту платіжного доручення. Платники й отримувачі коштів здійснюють контроль за своєчасним проведенням розрахунків та розглядають претензії, що виникли, без участі банку. Закон України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» містить у даному випадку спеціальну статтю, яка регламентує спірні перекази за вини платника, а саме ст.33 «Відповідальність платника за проведені перекази»: згідно з п.33,3 платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну банку або іншій установі - учаснику платіжної системи, що його обслуговують, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і проведенням незаконних операцій з компонентами платіжних систем (платіжні інструменти, обладнання, програмне забезпечення тощо). При цьому банк або інша установа - учасник платіжної системи, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за проведення переказу. В даному випадку Позивач за зустрічним позовом не довів порушення свого права, а саме те, що перерахування коштів зроблено не за його дорученням. По-друге, не доведено і протиправної поведінки Банку, але в будь-якому разі через недоведеність шкідливого результату такої поведінки відсутній склад цивільного правопорушення. Окрім того, право власності на кошти, після їх перерахування на розрахункові Рахунки набуває одержувач, і вразі безпідставного їх отримання несе відповідальність за ст.1212 ЦК України. Враховуючи вищенаведене, АТ КБ «ПриватБанк» вважає зустрічні позовні вимоги недоведеними та необґрунтованими, в задоволені яких просить відмовити. В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом, представник відповідача за зустрічним позовом - [PERSON] первісний позов підтримала у повному обсязі та просила задовольнити, проти задоволення зустрічного позову [PERSON] заперечила та просила в його задоволенні відмовити, підтримавши письмове пояснення щодо зустрічного позову. Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом [PERSON] в судовому засіданні підтримав поданий ним зустрічний позов до АТ КБ «ПриватБанк» та просив його задоволити. Проти позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» заперечив та просив відмовити в задоволені позову в зв`язку із його безпідставністю та необґрунтованістю, підтримавши письмовий відзив на первісний позов, в якому зазначив, що він є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» з 2011 року. Станом на 16 жовтня 2018 року в його користуванні знаходилась пластикова картка за № [NUMBER] . Однак, того дня без його згоди було здійснено перевипуск даної картки з № [NUMBER] на [NUMBER] . З даної картки протягом 16-17 жовтня 2018 року відбувалися банківські операції, які він не здійснював та не давав на це добровільної згоди. За цей період, його рахунок було поповнено різними платежами на загальну суму 46850 грн, знято з банкомату готівки і оплачено послуг на суму 45528.67 грн., а також оформлено дві миттєві розстрочки на 8000 і 11250 грн. Всі несанкціоновані ним банківські операції відбувалися в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області, в регіоні де ні він, ні його рідні ніколи не були. Конфіденційної інформації по банківських рахунках, Пін-коди своїх банківських карток він нікому не повідомляв, картка за № [NUMBER] не була втрачена. З приводу цього він звернувся в Кременецький відділ поліції ГУНП в Тернопільській області, де було відкрито кримінальне провадження за №12020210120000012, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України. Про дані дії він одразу повідомив Банк та в своїх неодноразових зверненнях вимагав надати інформацію за яких обставин була випущена картка № [NUMBER] , з якої здійснювалися шахрайські операції (зокрема яким чином була здійснена заявка на отримання картки, хто отримував сам пластик, із зазначенням часу і місця). На початку здійснення шахрайських дій з його рахунком Позивач за первісним позовом двічі сам повідомляв про підозрілі банківські операції, що можуть бути шахрайськими в телефонному режимі та на електронну пошту. Відповіді на звернення до АТ КБ «Приватбанк» щодо причини нездійснення самого факту блокування його рахунку після повідомлення про тимчасове блокування внаслідок підозрілих банківських операцій, він не отримав. Всі шахрайські дії з його рахунком відбувалися вже після так званих двох блокувань банком рахунків. А тому, оскільки був наявний факт несанкціонованого списання та зняття з його рахунку грошових коштів, несанкціоноване збільшення кредитного ліміту та користування послугою «Миттєва розстрочка», що не відповідало його волевиявленню, а банк покладені обов`язки не виконав, чим порушив його право, вважає, що його право повинно бути поновлене шляхом зупинення нарахування відсотків, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (транзакцій) у період з 16 жовтня 2018 року по 17 жовтня 2018 року, а також шляхом відновлення залишку коштів на його рахунку. Представник АТ КБ «Приватбанк» Меркулова В.В. надіслала на адресу суду відповідь на відзив відповідача на первісний позов, в якому вказала, що шахрайські дії, як зазначає сам [PERSON] , були вчинені через Приват24, доступ до якого можливий тільки через мережу інтернет, а тому відповідальність Банку виключається, оскільки тільки Відповідачу була відома інформація про платіжну карту, номер платіжної картки, термін її дії, та CVV код, мав в наявності мобільний телефон Клієнта, який зареєстрований ним в банківській системі, для отримання ОТП-паролю. Відповідачем не наведено достатніх доказів винуватості Позивача в здійснені розрахункових операцій за картковим рахунком, що виключає його відповідальність. За результатами проведення досудового розслідування у кримінальному провадження жодну особу не було визнано винною у вчиненні злочину, отже, заперечення Відповідача з цього приводу не можуть прийматися до уваги. Відповідач в свою чергу має право стягнути суму відшкодування з винних осіб встановлених в кримінальному порядку шляхом звернення до винних осіб з вимогою про повернення та витребування коштів які отримані без достатніх правових підстав поза договірними відносинами у відповідності до ч. 1 ст. 1212 ЦК України. Щодо підключення Відповідачем послуг за сервісом "Миттєва розстрочка" повідомила, що як вбачається з виписки по рахункам, 16 жовтня 2018 року, Відповідач скористався послугою "Миттєва розстрочка", після чого були оформлені переноси заборгованості з карти універсальної за допомогою вищевказаного сервісу. 16 жовтня 2018 року на виконання умов укладеної кредитної угоди за послугою "Миттєва розстрочка", на картрахунок № [NUMBER] Банком було зараховано грошові кошти у розмірі 11250.00 грн. та 8000 грн. Скориставшись даною послугою Відповідач "обнулив" свою заборгованість за використаний кредитний ліміт, однак, скориставшись даною послугою, у нього виникло зобов`язання в рамках сервісу "Миттєва розстрочка", зі здійсненням регулярних платежів для погашення перенесеної заборгованості. Послуги, які пов`язані з платіжною карткою надаються при умові володіння особистою інформацією Клієнта, саме тому Банк постійно акцентує увагу про нерозголошення такої інформації. З виписки по рахункам вбачається, що Відповідач активно користувався послугами банку, здійснював погашення заборгованості, протягом тривалого часу, в тому числі після підключення до послуги "Миттєва розстрочка". Оскільки послуга "Миттєва розстрочка" не є окремим кредитним договором, а є тільки додатковою послугою для власників кредитних карт підписання окремого кредитного договору не вимагається. Отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності, Відповідач належним чином умови Договору не виконує, чим порушує свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення простроченої заборгованості. Таким чином, твердження Відповідача, що його заборгованість за кредитною карткою була погашена в повному об`ємі є помилковими, адже заборгованість було переведено на сервіс "Миттєва розстрочка", внаслідок чого відбувалося щомісячне стягнення грошових коштів. В запереченні на відповідь на відзив позивача за первісним позовом, [PERSON] вказав, що згідно Заяви про надання інформації, наданої АТ КБ «ПриватБанк» щодо обставин отримання кредитної картки [NUMBER] , з якої було здійснено шахрайські дії, дана картка була замовлена 10 жовтня 2018 року в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області клієнтом прізвище якого (приховано) та відправлені безоплатно (за рахунок банку) замовнику через компанію кур`єрської доставки «Міст-Експрес». По інформації УБ Криворізької філії, за адресою м.Кривий Ріг, проспект Миру, б.35 - розміщено багатоквартирний дім, під фамілією (приховано) в переліку жильців не зареєстровано та в подальшому була «підв`язана» 16 жовтня 2018 року о 13:08 год, як «додаткова» до угоди реф.SAMDN50000054021211 (основна картка [NUMBER] ), в аканті «приват24» [PERSON] . Термін дії даної картки закінчився ще в 2015 році. Однак, позивач не вказав прізвище замовника та прізвище особи, яка отримала картку за № [NUMBER] в м. Кривий Ріг. Отже, невідомій особі була надіслана кур`єрською доставкою «Міст-Експрес» платіжна картка за № [NUMBER] , з якої в подальшому здійснювалися шахрайські операції. Ніяких дій по випуску даної картки він не здійснював, нікому не надавав доручення це робити, не замовляв послуги кур`єрської доставки її по вказаній адресі тане доручав це робити іншим особам. Твердження позивача про те, що йому була відома інформація про платіжну картку, її номер, термін її дії, та СVV код з якої здійснювалися шахрайські операції ґрунтується на припущеннях, оскільки про те що шахрайські операції було здійснено за допомогою пере випущеної картки, а не за допомогою додаткової про існування якої він дізнався лише з відповіді Банку під час розгляду справи в суді, а тому ПІН код до неї йому не відомий і на даний час. Відповідно до повідомлення Кременецького ВП ГУНП в Тернопільській області про хід досудового розслідування кримінального провадження №12020210120000012, яке проводиться за ч.1 ст.190 КК України, в якому його визнано потерпілим, також встановлена ще одна картка за № [NUMBER] з допомогою яких здійснювались шахрайські операції. Крім того, на момент здійснення шахрайських операцій з його рахунком станом на 16 жовтня 2018 року його заборгованість перед АТ КБ «ПриватБанк» по кредитній картці за № [NUMBER] становила 26494, 91 грн, яку він сумлінно погасив трьома платежами: 23 листопада 2018 року - 1500 гривень, 15 листопада 2018 року - 13000 та 12000 гривень, а послугу «Миттєва розстрочка» на суму 11250 та 8000 гривень не підключав. А тому, вважає, що жодних зобов`язань, які встановлені Законом чи Договором не порушив. Суд, вивчивши матеріали справи, з`ясував наступні обставини. 08 грудня 2011 року між Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», та відповідачем на підставі заяви відповідача укладено договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між ним та банком договір про надання банківських послуг (далі - Договір), що підтверджується підписом у заяві. Згідно з умовами даного кредитного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який згодом було збільшено до 29500.00 грн. До кредитного договору банк додав витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Умови та правила надання банківських послуг в ПриватБанку. Відповідач ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом Відповідача у анкеті-заяві, де є відповідні запевнення Відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження (Витяг із Умов та правил надання банківських послуг, з якими ознайомлено Відповідача, копія наказу банку щодо затвердження редакції Умов та правил надання банківських послуг на момент підписання заяви додається до позовної заяви). Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті Позивача ( www.privatbank.ua) АТ КБ «Приватбанк», що діяв на підставі Ліцензії НБУ №22 від 29 липня 2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 05 жовтня 2011 року,

Outcome: dismissed