Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

В серпні 2021 р. [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: Житлово-будівельний кооператив «Екран-4» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, в якому просив визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею - 94,00 кв.м., житловою площею - 53,9 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті матері- - [PERSON] , що померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на майно - квартиру [ADDRESS] . Вказана квартира належала [PERSON] як члену ЖСК «Екран-4», яка повністю сплатила пайові внески. Спадкоємцями [PERSON] є позивач зі своїм батьком - [PERSON] , які прийняли спадщину, оскільки проживали з спадкодавцем в квартирі [ADDRESS] та фактично вступили в управління та володіння майном. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно - квартиру [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , та після смерті обох батьків має право на спадкування - квартири [ADDRESS] . 10.08.2021 р. приватний нотаріус Шаповаленко А.І. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину через ненадання правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності на квартиру, оскільки за життя [PERSON] не отримала свідоцтва про право власності на майно та не зареєструвала його за собою. Вказане стало підставою для звернення до суду з позовом. Представник відповідача подав відзив на позов, при вирішенні справи покладаються на думку суду, звертає увагу, що спірна квартира в ЖБК входить до складу спадщини, оскільки [PERSON] повністю сплатила пайовий внесок за неї. В судовому засіданні позивач позов підтримав, за викладених у позовній заяві обставин, просив його задовольнити. Представник відповідача та третя особа в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні (ч. 1 ст. 211 ЦК України). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Ухвалою суду від 16.08.2021 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шаповаленка А.І. спадкову справу до майна [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 02.02.2022 р. витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ісаєнко Оксани Василівни копію спадкової справи, що заведена після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , та проживав за адресою: [ADDRESS] , а в разі відсутності витяг з спадкового реєстру щодо встановлених спадкоємців померлого. Протокольною ухвалою суду від 30.06.2022 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що батьками позивача є [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження. Згідно довідки Житлово-будівельний кооператив «Екран-4» від 23.07.1992 р. №53, яка видана [PERSON] , як власнику квартири [ADDRESS] , останній пайовий внесок внесено 23.06.1992 р, [PERSON] є членом ЖСК «Екран-4». Відповідно до довідки №76 від 19.04.2019 р. [PERSON] є членом кооперативу ЖБК «Екран-4», проживає та прописаний у квартирі [ADDRESS] , заборгованості перед кооперативом немає, квартира належить [PERSON] . Вказане підтверджується також довідками ЖБК «Екран-4» №149/1 від 20.07.2021 р., №148/1 від 20.07.2021 р. [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . З заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до приватного нотаріуса Шаповаленка А.І. звернулись 08.11.2013 р. [PERSON] , [INFO] [PERSON] [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . Згідно відповіді приватного нотаріуса Шаповаленка А.І. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки не було надано документів, що посвідчують право власності на спадкове майно - квартиру [ADDRESS] . Стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно зі ст. 15 Закону УРСР від 7 лютого 1991 № 697-ХІІ «Про власність» (набрав чинності з 15 квітня 1991, втратив чинність згідно із Законом України від 27 квітня 2007 № 997-V з 20.06.2007) член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до п.3 Постанови Верховної Ради Української PCP «Про введення в дію Закону Української PCP «Про власність» від 26 березня 1991 положення статті 15 Закону Української PCP «Про власність» застосовуються до правовідносин, що виникли як до, так і після 15 квітня 1991. Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» (п. 6) зазначено, що суди повинні мати на увазі, що законом може бути встановлений інший момент (підстава) набуття права власності. Зокрема, у разі повного внесення пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, в осіб, які мають право на частку в пайових внесках, виникає право спільної часткової власності на квартиру, дачу, гараж чи інші будівлі пропорційно розміру частки паю. Аналогічні підстави набуття права власності на квартиру членом житлово-будівельного кооперативу також визначені ч.3 ст.384 ЦК України, за якою у разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником. Тобто мати позивача [PERSON] як член ЖБК, є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини. Відтак, спірна квартира входить до складу спадщини [PERSON] , спадкоємцями якої є позивач та [PERSON] , який помер [INFO] . Судом також враховано положення ст. 1276 ЦК України, за якою якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Спадкова трансмісія - це перехід права на прийняття спадщини від померлого спадкоємця, який не встиг реалізувати своє право на прийняття спадщини до його спадкоємців, тобто - перехід права, а не виникнення права на спадкування після смерті першого спадкодавця (постанова Верховного Суду від 02.06.2021 р. у справі № 155/1584/18). Відтак, позивач, як спадкоємець [PERSON] , має право на прийняття належної йому частки спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право не визнається іншими особами, а також у разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України) Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип належного урядування . Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі Москаль проти Польщі (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції майном визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні законне сподівання на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі Стретч проти Сполученого Королівства (пункт 32). Законне сподівання на отримання активу також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має законне сподівання , якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі Копецький проти Словаччини (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям майно в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, беручи до уваги те, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає можливим визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею - 94,00 кв.м., житловою площею - 53,9 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті матері- - [PERSON] , що померла [INFO] . На підставі викладено та

Outcome: approved