Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-14 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з вказаним позовом, який мотивувала тим, що рішенням Сумського районного суду від 08 липня 2021 року визнано незаконним (нечинним) та скасовано рішення від 25.02.2020 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки Низівської селищної ради (землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення) на території [ADDRESS] » Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнано незаконним (нечинним) та скасувано рішення від 01.07.2020 «Про включення земельної ділянки до переліку земельних ділянок, право власності на які може бути реалізоване на земельних торгах у формі аукціону» Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнано незаконним (нечинним) та скасувано рішення від 02.10.2020 «Про проведення земельних торгів з продажу земельної ділянки» Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнано недійсним результати земельних торгів з продажу земельної ділянки у формі аукціону №29224 по лоту №58777 площею 0,6278 га кадастровий номер земельної ділянки 5924755500:05:002:1907, проведеного 26.11.2020 замовником торгів Низівською селищною радою Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5) та організатором торгів Товариство з обмеженою відповідальністю «Земстройпроект» (код ЄДРПОУ 43581904, м. Харків, вул. Євгена Котляра, 8/10А), розташованої за адресою: [ADDRESS] з визначенням переможця аукціону [PERSON] ; визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства, площею 0,6278 га, розташованої в [ADDRESS] , кадастровий номер 5924755500:05:002:1907 від 23.12.2020, укладений між Садівською сільською радою Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5) та [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ), посвідчений приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Бірченко Ю. В. за реєстровим номером 2469. На даний момент відповідачі Садівська сільська рада та [PERSON] не звернулись до приватного нотаріуса з рішенням суду, яке набрало законної сили для скасування державної реєстрації, а тому просить суд скасувати запис про державну реєстрацію прав [PERSON] на земельну ділянку для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства, площею 0,6278 га, розташованої в [ADDRESS] , кадастровий номер 5924755500:05:002:1907 від 23.12.2020. У судове засідання позивачка не з`явилася, у матеріалах справи міститься заява її представника про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача - Садівської сільської ради Сумського району в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Приватний нотаріус Бірченко Ю.В. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 5 ст. 252 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. Перевіривши, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному їх аналізу суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Судом встановлено, що згідно рішення Сумського районного суду Сумської області від 08 липня 2021 року, яке 09 серпня 2021 року набрало законної сили було вирішено: визнати незаконним (нечинним) та скасувати рішення від 25.02.2020 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки Низівської селищної ради (землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення) на території [ADDRESS] » Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнати незаконним (нечинним) та скасувати рішення від 01.07.2020 «Про включення земельної ділянки до переліку земельних ділянок, право власності на які може бути реалізоване на земельних торгах у формі аукціону» Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнати незаконним (нечинним) та скасувати рішення від 02.10.2020 «Про проведення земельних торгів з продажу земельної ділянки» Низівської селищної ради Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5); визнати недійсними результати земельних торгів з продажу земельної ділянки у формі аукціону №29224 по лоту №58777 площею 0,6278 га кадастровий номер земельної ділянки 5924755500:05:002:1907, проведеного 26.11.2020 замовником торгів Низівською селищною радою Сумського району Сумської області, правонаступником якої є Садівська сільська рада Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5) та організатором торгів Товариство з обмеженою відповідальністю «Земстройпроект» (код ЄДРПОУ 43581904, м. Харків, вул. Євгена Котляра, 8/10А), розташованої за адресою: [ADDRESS] з визначенням переможця аукціону [PERSON] ; визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства, площею 0,6278 га, розташованої в [ADDRESS] , кадастровий номер 5924755500:05:002:1907 від 23.12.2020, укладений між Садівською сільською радою Сумського району Сумської області (код ЄДРПОУ 05383323, Сумська область, Сумський район, с. Сад, вул. Войти, б. 5) та [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ), посвідчений приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Бирченко Юрієм Васильовичем за реєстровим номером 2469 (а.с. 9-12). Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У частині першій статті 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту. Схожий за змістом висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19). Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду У постановах Верховного Суду від 03.09.2020 у справі № 914/1201/19, від 23.06.2020 у справі № 906/516/19, від 23.06.2020 у справі № 905/633/19, від 23.06.2020 у справі № 922/2589/19, від 30.06.2020 у справі № 922/3130/19, від 14.07.2020 у справі № 910/8387/19, від 20.08.2020 у справі № 916/2464/19, від 28.10.2020 у справі № 910/963/19, від 01.12.2020 у справі № 916/1935/19, суд касаційної інстанції виклав правову позицію, щодо застосування пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству" у контексті визначення способу захисту у разі проведення спірних реєстраційних дій. Зокрема, суд касаційної інстанції зазначив, що "Законом України від 05.12.2019 № 340-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" викладено у новій редакції. Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (в редакції, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Зміст зазначеної правової норми переконливо свідчить про те, що, на відміну від частини 2 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, чинна редакція встановлює такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи: 1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; 3) судове рішення про скасування державної реєстрації прав. При цьому з метою ефективного захисту порушених прав уточнено, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав)." Таким чином, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що з 16.01.2020 законодавець вже виключив такий спосіб захисту порушених речових прав як скасування запису про проведену державну реєстрацію права, а відтак необхідність застосування позивачем способу судового захисту, який у практичному аспекті не зможе забезпечити і гарантувати позивачу відновлення порушеного права, а значить не спроможний надати особі ефективний захист її прав, є помилковим. Верховний Суд також врахував, що додатковим підтвердженням наведеного висновку є пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", згідно з яким судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченому Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" до набрання чинності цим Законом. А тому, враховуючи висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 03.09.2020 суд приходить до висновку, що у зв`язку із викладенням статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у новій редакції згідно із Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", який набрав чинності з 16.01.2020, наразі чинне законодавство взагалі не передбачає скасування записів про проведену державну реєстрацію прав. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed