Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-16 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до [PERSON] про стягнення суми заподіяних збитків. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 13 вересня 2019 року, представниками позивача за адресою: [ADDRESS] було виявлено факт без облікового споживання електричної енергії, а саме: самовільне приєднання електропроводки до мережі оператора системи розподілу поза приладом обліку. Порушено схему електролічильника. Електрична енергія, що споживається приладом обліку не обліковується. Представниками позивача було складено акт про порушення № К 0411273. Відповідач з виявленим порушенням погодилась та підписала вище зазначений акт при цьому зазначивши, що приєднання було здійснено найманим працівником, Другий примірник акту № К 041273 від 13.09.2019 року було вручено відповідачу. Крім того, останній повідомили, що комісія оператора системи розподілу з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 19.09.2019 року за адресою [ADDRESS] , о 09 год. 00 хв. Відповідачка в зазначений в акті порушення час та дату, не з`явилась на засідання комісії з розгляду акта про порушення та належним чином не повідомила про причини неявки. Комісією було вирішено - перенести розгляд акта про порушення на 26.09.2019 року, про що повідомили її поштовим відправленням. 26.09.2019 року, повторно відповідач не з`явився на засідання комісії. Відповідно було прийнято рішення - провести розрахунок суми заподіяних збитків за період 184 дні з 13.03.2019 року по 13.09.2019 року, пункт 3.1.5., формула 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії, рахунок на оплату та копію протоколу направили відповідачу поштою (копія протоколу № 123 додається, додаток № 5). Однак, оскільки відповідач добровільно збитки у розмірі 27016,93 грн. не сплатив, позивач змушений звернутися до суду за захистом порушених прав, стягнення суми заподіяних збитків та судових витрат у розмірі 2 270,00 грн. Ухвалою суду від 06.01.2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав клопотання, в якому просить проводити розгляд справи без участі представника позивача, вимоги позовної заяви підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи був повідомлена належним чином, у тому числі шляхом розміщення оголошення на сайті суду, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надходило, своїм правом на подання відзиву не скористалась, а тому суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи та вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. ПАТ «ДТЕК «Київські регіональні електромережі» відповідно до Закону України «Про електроенергетику» та ПРРЕЕ, постачає електричну енергію споживачам. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] є користувачем послуг з надання електричної енергії за адресою [ADDRESS] , що підтверджується договором про користування електричною енергією № 200812484 від 03 жовтня 2011 року. Правовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312. Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії») Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Пунктом 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (надалі ПРРЕЕ) визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Підпунктом 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобовязаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. Згідно акту про порушення № К 041273 від 13 вересня 2019 року, під час перевірки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення пп.8 п 5.5.5; п.8.2.4 п.8.2.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне приєднання струмоприймачів та електропроводки до мережі енергопостачальника поза приладом обліку. Порушено схему підключення лічильника. Як вбачається з акту про порушення № К 041273 [PERSON] підписала вище зазначений акт, та зазначила, що не знала про приєднання, оскільки підключення виконав найманий працівник. Згідно п. 8.4.2 ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст.22, ст.611, ч.1 ст.623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Таким чином, заподіяння шкоди може породити цивільно-правове зобов`язання, де потерпілий виступає як кредитор, та доводить розмір збитків (ч.2 ст.623 ЦК України), а заподіювач шкоди як боржник. При цьому, зобов`язання у зв`язку із завданням шкоди виникає за наявності трьох умов (крім наявності підстави виникнення - завдання шкоди), з яких дві мають об`єктивний характер і одна - суб`єктивний. У сукупності вони складають «генеральний делікт» за формулою: хто завдав іншому шкоди, зобов`язаний її відшкодувати. Майнова шкода у розумінні ч.1 ст.1166 ЦК України це зменшення майнової сфери потерпілого внаслідок пошкодження чи знищення його майна або внаслідок порушення його особистих немайнових прав. Знищення або пошкодження предметів матеріального світу спричиняє майнову шкоду, грошове вираженні якої називається збитками. Шкода в деліктних зобов`язаннях не тільки є обов`язковою умовою відповідальності, а й виступає як її міра. Відповідно до ст.12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно протоколу № 123 від 26.09.2019 року комісією було вирішено - провести розрахунок суми заподіяних збитків за період 184 дні з 13.03.2019 року по 13.09.2019 року. [PERSON] , не була присутня на засіданні комісії, про причини неявки не повідомила. Протокол, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати збитків надіслано поштою рекомендованим листом відповідачу. Згідно Розрахунку обсягу вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного ПРРЕЕ, [PERSON] згідно акта № К 041273 від 13.09.2019 року, було нараховану суму завданих збитків у розмірі 27 016,93 грн. Перевіривши Розрахунк обсягу вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ, згідно акта № К 041273 від 13.09.2019 року, судом встановлено, що дані розрахунки проведені з дотриманням норм чинного законодавства. Статтею 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання, повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст. 76 ЦПК). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК). Крім того, з долучених до матеріалів справи фотокопій фіксації факту порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, вбачається порушення, які зазначені в акті. Даючи оцінку зібраним по справі доказам, суд приходить до висновку, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які виразилися в самовільному приєднання електропроводки до мережі оператора системи розподілу поза приладом обліку, загальна сума яких складає 27016,93 грн. Враховуючи наведені обставини, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. На підставі п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, слід покласти на відповідача.

Outcome: approved