Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позов мотивує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] , а відповідачі проживають поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. Вказує, що починаючи з 14 грудня 2018 року його квартиру затоплюють сусіди зверху і оскільки в добровільному порядку шкоду вони відшкодувати не бажають, він звернувся до суду. Згідно з актами обстеження причиною затоплення є несправність внутрішньоквартирної розводки відповідачів та внаслідок цього йому завдано матеріальної шкоди, а саме залито стелю в кухні загальною площею 3,5 кв.м., стіну кухні площею 4,0 кв.м., стіну в суміжній кімнаті площею 1,2 кв.м. Згідно висновку експертного дослідження №05/19 від 11.02.2019 року вартість відновлювального ремонту пошкоджень приміщень квартири [ADDRESS] становить 49554,00 грн. Враховуючи вищевикладене, просить стягнути з відповідачів 49554,00 грн. завданої матеріальної шкоди та покласти на відповідачів судові витрати. Окрім цього, від такого, надійшла відповідь на відзив, в якому просив позов задоволити, зважаючи на те, що долучені ним докази до матеріалів справи є належними та такими, що підтверджують нанесення йому відповідачами шкоди внаслідок залиття належної йому квартири в розмірі 49554,00 грн. Н погоджуючись з поданим позовом, від представника відповідачів [PERSON] та [PERSON] - адвоката Кульчицького О.С. надійшов до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в позовних вимогах у повному обсязі. Відзив мотивує тим, що у разі залиття квартири складається відповідний акт, в якому зокрема зазначається висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Окрім цього, вказує, що у листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність осіб потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Разом з тим, у відзиві зазначається, що з долучених позивачем актів не встановлено, хто заподіяв шкоду, а також не зазначено, що мешканці квартири [ADDRESS] ознайомлені з такими актами, відтак, на думку представника відповідачів, висновок членів комісії фактично грунтується на візуальному обстеженні членами комісії належної позивачу квартири без належного встановлення причин залиття. Окрім цього, від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог [PERSON] . Відзив мотивує тим, що відсутні усі елементи складу цивільного правопорушення, при наявності яких на відповідачів могла б покладатись відповідальність за пошкодження майна позивача, позивачем не надано доказів, які підтверджують факт залиття квартири, вартість відновлювального ремонту, а також вину завдача шкоди. Зазначає, що під складання актів працівники ЛКП "Львівський ліхтар" про провдення даного огляду відповідачів не повідомляла, у квартирі відповідачів не перебували, огляд не проводили, відтак, на його думку, вказані акти могли бути складені лише внаслідок візуального огляду квартири позивача. Окрім цього, у відзиві вказується, що позивач не надав доказів, які б підтверджували, що саме ЛКП "Львівський ліхтар" згідно укладеної угоди надає послуги з утримання будинку [ADDRESS] . Щодо наданих позивачем актів ЛКП "Львівський ліхтар" та висновок експерта №05/19 від 11.02.2019 року вважає такі недопустимими доказами, оскільки на двох наданих актах містяться однакові підписи майстра дільниці [PERSON] та майстра дільниці [PERSON] , на інших актах підпис майстра [PERSON] суттєво відрізняється, а експерт у своєму висновку посилається на неіснуючий акт ЛКП "Львівський ліхтар" від 31.01.2019 року. Позивач в судовому засіданні позов підтримав, просив такий задоволити з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив. Відповідачі та представник відповідачів в судове засідання 23.06.2022 року не з`явились, однак в попередніх судових засіданнях відповідач (представник відповідачів) [PERSON] заперечив щодо задоволення позову, просив відмовити в такому з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. В судове засідання призначене на 03.02.2022 відповідачі не з`явились, від представника відповідачів, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. В судове засідання призначене на 24.03.2022 відповідачі не з`явились, від представника відповідачів, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні. В судове засідання призначене на 23.05.2022 відповідачі не з`явились, від представника відповідачів, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з введенням воєнного стану. В судове засідання призначене на 23.06.2022 відповідачі не з`явились, від представника відповідачів, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з введенням воєнного стану. До суду вкотре надійшло клопотання від представника відповідачів про відкладення розгляду справи у зв`язку з введенням на території України воєнного стану. Відповідно до ч. 3\~ст. 223 ЦПК України\~якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За положеннями\~ст.129 Конституції України,\~ст.2 ЦПК України\~одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. \~ \~ \~ \~ Указом Президента України Зеленського В.О. №64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан. Однак, Верховний Судроз`яснив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим. Відповідно до ст. 26\~Закону України\~«Про правовий\~режим воєнного\~стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Зокрема, відповідно до рекомендацій Ради суддів України, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. Виходячи з поточної ситуації, яка склаласяу м.Львові,де відсутні активні бойові дії, Франківський районний суд м.Львова здійснює свою діяльність у штатному режимі,з метою дотримання розумних строків розгляду справи та недопущення порушення конституційного права позивача на судовий захист, а також з врахуванням того факту, що представник відповідача вчетверте за останні чотири засідання подає заяву про відкладення розгляду справи, не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту неможливості його явки в судове засідання, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання. Суд, вислухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Положеннями\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Відповідно до\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України\~передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , що підтверджується реєстраційним посвідченням серії [NUMBER] від 05.08.2002 року. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна №186945448 від 31.10.2019 року, квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на праві спільної сумісної приватної власності належить [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з відповіді ЛКП "Львівський ліхтар" №1673 від 30.09.2020 року, наданої мешканцю квартири [ADDRESS] [PERSON] будинок [ADDRESS] перебував на обслуговуванні ЛКП "Львівський ліхтар" у 2018 та 2019 роках. З наданих до матеріалів справи позивачем, що не заперечується стороною відповідачів, у квартирі, яка належить на праві приватної власності позивачу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] мало місце залиття квартири. Як вбачається з акту від 22.12.2018 року, складеного працівниками ЛКП "Львівський ліхтар" та затвердженого директором ЛКП "Львівський ліхтар", в квартирі [ADDRESS] на стелі в кухні виявлено сліди залиття орінтовною площею 2 кв.м. Ймовірною причиною залиття є несправність внутрішньоквартирної розводки мешканця кв.7 вищевказаного будинку. Окрім цього, працівниками ЛКП "Львівський ліхтар" складено акт від 26.12.2018 року, відповідно до якого в квартирі [ADDRESS] на стелі в кухні виявлено сліди залиття орінтовною площею 2 кв.м. та в куті на стелі площею 2 кв.м. Ймовірною причиною залиття є несправність внутрішньоквартирної розводки мешканця кв.7 вищевказаного будинку. З акту від 27.12.2018 року, складеного працівниками ЛКП "Львівський ліхтар" вбачається, що в квартирі [ADDRESS] на стелі кухні виявлено сліди залиття орінтовною площею 3,0 кв.м. та в куті на стелі площею 3,0 кв.м, а також пошкоджено меблі та ламінат орієнтовною площею 2,5 кв.м. Ймовірною причиною залиття є несправність внутрішньоквартирної розводки мешканця кв.7 вищевказаного будинку. Також, позивачем долучено до матеріалів справи акт від 30.01.2019 року, відповідно до якого в квартирі [ADDRESS] в кухні стелі виявлено сліди залиття орінтовною площею 3,5 кв.м. та на стіні площею 4 кв.м., а також в кімнаті орієнтовною площею 1,2 кв.м. Ймовірною причиною залиття є несправність внутрішньоквартирної розводки мешканця кв. [ADDRESS] вищевказаного будинку. На час обстеження пляма не збільшилась і підсихає. Відповідно до висновку експерта по результатах проведення будівельно-технічної експертизи з визначення вартості відновлювального ремонту пошкоджених оздоблювальних покритів приміщень квартири [ADDRESS] №05/19 від 11.02.2019 року, виконаного судовим експертом ТзОВ "Серб" Судового експертно-розрахункового бюро Бочуляком Р.П. вартість відновлювального ремонту пошкоджень приміщень квартири [ADDRESS] становить 49554,00 грн. Зі змісту вищевказаного висновку експерта вбачається, що причиною залиття в квартирі [ADDRESS] являється проходження (надходження) рідини з приміщень квартири [ADDRESS] . Окрім цього, директором ТзОВ "Серб" Судового експертно-розрахункового бюро Бочуляком Р.П. надано відповідь №12/03-2 на адвокатський запит від 28.11.2019 року №01/28-11/2019 року, відповідно до якого причиною залиття квартири [ADDRESS] являється несправність внутрішньоквартирної розводки (водопостачання) у квартирі [ADDRESS] , яка розташована вище над квартирою [ADDRESS] , внаслідок чого через міжповерхове перекриття відбулось проходження (надходження) рідини з приміщень квартири [ADDRESS] . Також, директором ТзОВ "Серб" Судового експертно-розрахункового бюро Бочуляком Р.П. [PERSON] повідомлено, що у висновку експерта №05/19 від 11.02.2019 року наявна описка, яка полягає в зазначенні дати акту, складеного ЛКП "Львівський ліхтар" від 31.01.2019 року замість акту від 30.01.2019 року, який був наданий на дослідження. Дана описка не змінює результатів проведених досліджень. Допитаний в судовому засіданні 17.06.2021 року судовий експерт [PERSON] пояснив, що залиття квартири позивача відбулось не внаслідок вини ЖЕКу, а з вини власників квартири над позивачем, тобто відповідачами. Всі потьоки і плями розташовані зверху вниз, це свідчить про те, що рідина проходила міжповерхове перекриття зверху до низу, тобто з підлоги квартири вище (відповідачів) на стелю квартири, що знаходиться нижче (позивачів). По стояку якщо йде рідина вона не розтікається, а йде в ширину а не в низ. Стояк відноситься до ЖЕКу, а відхід до власника, зазвичай найслабше місце є в перекритті. В квартирі відповідачів не був, оскільки для цього потрібна ухвала суду. Всі пошкодження у верхній частині квартири. На фото все чітко видно. Свідки [PERSON] , [PERSON] підтвердили обставини викладені в актах ЖЕКу, пояснили, що не пригадують чи були під час огляду в квартирі відповідачів. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України). Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 1, ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи N6-183цс14 від 03.12.2014 року, законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Враховуючи вищенаведене у сукупності, суд вважає доведеними факти залиття квартири [ADDRESS] та заподіяння позивачу шкоди. Відповідачами жодних доказів на спростування вищевказаних висновків суду не надано. Відповідь від 01.03.2022 №2501-вих-18946 Департаменту житлового господарства та інфраструктури ЛМР на адвокатський запит, який долучений відповідачем не спростовує вини відповідачів та не є доказом вини балансоутримувача у затопленні позивача, оскільки зі змісту такого вбачається, що він містить лише часткову вибірку норм законодавства і не є доказом в розумінні норм ЦПК. Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідачів на користь позивача відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 49554 грн. Доказів, які спростовують розмір відшкодування шкоди, чи підстав для звільнення від відповідальності, які передбачені ч. 2\~ст. 1166 ЦК України, матеріали справи не містять та стороною відповідача не надано. Жодних клопотань щодо призначення повторної судово-товарознавчої чи судової будівельно-технічної експертизи відповідачем не заявлено. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Судом встановлено, що у квартирі позивача сталося залиття через несправність внутрішньоквартирної розводки (водопостачання) у квартирі [ADDRESS] , внаслідок чого через міжповерхове перекриття відбулось проходження (надходження) рідини з приміщень квартири [ADDRESS] . Розмір заподіяної шкоди становить 49554,00 грн. Вказані обставини підтверджені матеріалами справи. Позивачем виконано обов`язок щодо доказування заподіяння вини відповідачами та її розмір. Відповідачем не спростовано даних обставин. Відтак, враховуючи фактичні обставини, встановлені під час розгляду справи, з врахуванням доказів наданих сторонами, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в частинні стягнення з відповідачів майнової шкоди в розмірі 49554,00 грн. На підставі ст.141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Outcome: approved