Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

17 листопада 2021 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] , у якому просив стягнути з відповідача на його користь 373,50 грн. у відшкодування матеріальної шкоди та 200000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вироком Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 16 жовтня 2020 року у справі № 212/936/19 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, та призначено йому покарання у вигляді п`яти років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного покарання з випробувальним строком на три роки. Зазначений вирок суду набрав законної сили 16 листопада 2020 року. Даним вироком суду встановлено, що обвинувачений [PERSON] 26 вересня 2018 року, близько 19.30 години, знаходячись на сходинковій площадці 4-го поверху під їзду № 2 будинку [ADDRESS] , зустрів раніше знайомого сусіда - [PERSON] , який повертався додому на адресу проживання. В цей час, між обвинуваченим [PERSON] та [PERSON] виник словесний конфлікт з приводу тривалих неприязних відносин, під час якого [PERSON] дістав та тримав в правій руці свій мобільний телефон «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] з сім-картою оператору мобільного зв`язку «Київстар» з абонентським номером [NUMBER] з метою здійснення відеофіксації можливих неправомірних дій з боку обвинуваченого. Побачивши у [PERSON] вищевказаний мобільний телефон, що викликало обурення у обвинуваченого [PERSON] та раптово викликало злочинний намір, направлений на відкрите викрадення мобільного телефону та обернення його на свою користь. Того ж дня, близько 19.33 години, обвинувачений [PERSON] , реалізуючи раптово виниклий злочинний намір, направлений на відкрите викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, діючи із корисного мотиву, упевнившись в тому, що [PERSON] ніхто не супроводжує, з метою відкритого викрадення чужого майна, перебуваючи на площадці 4-го поверху під`їзду № 2 будинку [ADDRESS] , усвідомлюючи, що його дії очевидні для [PERSON] та оточуючих, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, що виразилося в нанесенні одного удару кулаком правої руки в ділянку тулубу з переду [PERSON] , який був звернутий до нього обличчям та одного удару кулаком правої руки в ділянку правої кісті руки [PERSON] , від якого мобільний телефон впав з руки останнього на підлогу, після чого обвинувачений [PERSON] відкрито викрав мобільний телефон «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] в корпусі чорно-сірого кольору з сім-картою оператору мобільного зв`язку «Київстар» з абонентським номером [NUMBER] , вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 625 від 15.01.2019р., становить 373,50 гривень, після чого з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, завдавши потерпілому [PERSON] майнової шкоди на загальну суму 373,50 гривень та фізичний біль. Як встановлено зазначеним вироком суду, вартість викраденого [PERSON] мобільного телефону «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 625 від 15.01.2019р., становить 373,50 гривень. Позивач просив відшкодувати понесені майнові збитки. Крім того, Дії відповідача спричинили негативні зміни у його житті: щоденні негативні думки та спогади про ті події, страх можливого повторення подій, тривога, порушення активного способу життя, знижений настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційна напруга, нервозність, пригніченість, дратівливість, почуття образи, принизливості та безпорадності, невпевненість, побоювання за своє життя та здоров`я. У результаті вчинення [PERSON] зазначеного злочину він постійно перебуває у стані емоційного стресу, який призвів до певних захворювань. Починаючи з жовтня 2018 року, у нього різко погіршився стан здоров`я. До теперішнього часу він знаходиться на "Д" обліку у сімейного лікаря за місцем проживання. Він проходить лікування у лікаря-невролога, психолога. Також він змушений постійно нести витрати на придбання медикаментів для лікування. Крім того, він вимушений користуватись послугами комунальної установи "Територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг) в Покровському районі" Криворізької міської ради", які надаються йому на платній основі. Враховуючи, що його пенсія складає 2300 грн. на місяць, тому зазначені витрати становлять для мене надмірний тягар. Наслідки вчиненого злочину обумовили необхідність витрачання ним значних фізичних, душевних і матеріальних ресурсів, через що він не має можливості пройти повноцінне лікування, придбати всі необхідні медикаменти, а також скористатись усіма необхідними йому послугами комунальної установи "Територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг) в Покровському районі" Криворізької міської ради". До того ж, внаслідок викрадення [PERSON] телефону він тривалий час залишався без засобів зв`язку, був позбавлений можливості вирішити нагальні питання, викликати швидку допомогу, зателефонувати своєму сімейному лікарю, соціальному працівнику, психологу. Враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнав позивач, він оцінює завдану моральну шкоду у розмірі 200000,00 грн. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 листопада 2021 року відкрито провадження та призначено розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву 15 днів з дня вручення копії ухвали. Відповідач, отримавши 01 лютого 2022 року ухвалу суду про відкриття провадження та копію позовної заяви з доданими матеріалами, не скористався своїм правом на надання відзиву на позовну заяву. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених в позовній заяві. В судовому засіданні відповідач [PERSON] позовні вимоги в частині матеріальної шкоди визнав в повному обсязі. Зазначений позивачем розмір моральної шкоди не визнає. Вислухавши учасників процесу, вивчивши письмові матеріали цивільної справи, суд дійшов такого висновку. [PERSON] 26 вересня 2018 року, близько 19.30 години, знаходячись на сходинковій площадці 4-го поверху під їзду № 2 будинку [ADDRESS] , зустрів раніше знайомого сусіда - [PERSON] , який повертався додому на адресу проживання. В цей час, між обвинуваченим [PERSON] та [PERSON] виник словесний конфлікт з приводу тривалих неприязних відносин, під час якого [PERSON] дістав та тримав в правій руці свій мобільний телефон «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] з сім-картою оператору мобільного зв`язку «Київстар» з абонентським номером [NUMBER] з метою здійснення відеофіксації можливих неправомірних дій з боку обвинуваченого. Побачивши у [PERSON] вищевказаний мобільний телефон, що викликало обурення у обвинуваченого [PERSON] та раптово викликало злочинний намір, направлений на відкрите викрадення мобільного телефону та обернення його на свою користь. Того ж дня, близько 19.33 години, обвинувачений [PERSON] , реалізуючи раптово виниклий злочинний намір, направлений на відкрите викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, діючи із корисного мотиву, упевнившись в тому, що [PERSON] ніхто не супроводжує, з метою відкритого викрадення чужого майна, перебуваючи на площадці 4-го поверху під`їзду № 2 будинку [ADDRESS] , усвідомлюючи, що його дії очевидні для [PERSON] та оточуючих, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, що виразилося в нанесенні одного удару кулаком правої руки в ділянку тулубу з переду [PERSON] , який був звернутий до нього обличчям та одного удару кулаком правої руки в ділянку правої кісті руки [PERSON] , від якого мобільний телефон впав з руки останнього на підлогу, після чого обвинувачений [PERSON] відкрито викрав мобільний телефон «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] в корпусі чорно-сірого кольору з сім-картою оператору мобільного зв`язку «Київстар» з абонентським номером [NUMBER] , вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 625 від 15.01.2019р., становить 373,50 гривень, після чого з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, завдавши потерпілому [PERSON] майнової шкоди на загальну суму 373,50 гривень та фізичний біль. Як встановлено зазначеним вироком суду, вартість викраденого [PERSON] мобільного телефону «Samsung GT-S 5610» ІМЕІ [NUMBER] згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 625 від 15.01.2019р., становить 373,50 гривень. Вказані обставини вчинення кримінального правопорушення відносно позивача встановлені вироком Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 16 жовтня 2020 року, який набрав законної сили 16 листопада 2020 року. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до пунктів 8, 9 частини 2 статті 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування майнової та моральної шкоди. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; г) вина. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах з відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Частиною 1 статті 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 60 вказаного Кодексу, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтю 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З огляду на наведене, та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Відповідно п.25 постанови пленуму ВСУ від 06.11.2009р. № 10 розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи. Як вбачається із копії вироку у позивача було викрадено майно на загальну вартість 373,50 грн., яка встановлена висновком судово-товарознавчої експертизи № 625 від 15.01.2019 року, проведеної у кримінальному провадженні, і не заперечується позивачем. Таким чином, заявлені позивачем [PERSON] вимоги про відшкодування матеріальної шкоди є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення моральної шкоди позивач [PERSON] посилається на те, що неправомірними діями відповідача йому було завдано моральну шкоду, оскільки ним було пережито стрес, який досі він відчуває, грабіж його майна спричинив душевні страждання, у нього погіршилося здоров`я. Завдану моральну шкоду оцінив у 200000,00 гривень. Статтею 3 Конституції України зазначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Право кожної фізичної особи на відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної внаслідок порушення їх прав і свобод та законних інтересів, гарантоване статтями 32, 56, 62 Конституції України. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно ч.1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно до ч. 2, 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступень зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Позивачем не надано суду доказів, що внаслідок дій відповідача здоров`ю позивача завдано шкоду, хоча й мали місце моральні та фізичні страждання внаслідок вчинення відповідачем злочину щодо позивача. Однак, на думку суду, позивачу було спричинено моральну шкоду внаслідок протиправних дій відповідача, позивач зазнав душевних страждань, оскільки було порушено його особисте немайнове право внаслідок викрадення відповідачем майна позивача. Отже, визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує характер та ступінь діяння, особи, яка заподіяла шкоду, моральні страждання позивача та інші наслідки даних обставин, та виходячи з засад розумності та справедливості, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10000 грн., тим самим задовольнивши позов в цій частині частково. Також суд вважає, що на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн. за позовну вимогу немайнового характеру, у розмірі 908,00 грн. за позовну вимогу майнового характеру, усього у розмірі 1816,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial