Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-14 00:00:00

Короткий виклад обставин справи Керівник Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області в інтересах держави в особі Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Ужгородське лісове господарство», у якому просить стягнути з відповідачів пропорційно з кожного на користь держави в особі Середнянської селищної ради суму 33\~246,92 грн. шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, шляхом їх зарахування одержувачам: 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету Середнянської селищної ради, що складає суму 16 623,46 грн., 20 відсотків до Спеціального фонду бюджету Закарпатського обласного бюджету, що складає суму 6649,39 грн., та 30 відсотків до Державного бюджету України, що складає суму 9974,10 грн., зарахувавши кошти на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Закарпатській області та стягнути з відповідачів судові витрати. Позов обґрунтовано тим, що відповідно до вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.07.2021, який набрав законної сили, судом встановлено, що 19 жовтня 2020 року гр. [PERSON] , за попередньою змовою з гр. [PERSON] , перебуваючи на території лісового фонду, а саме в кварталі 38 виділу 15 Анталовецького лісництва, урочищі «Гостра Гора» ДП «Ужгородське ЛГ», в особистих цілях, умисно, з корисливою метою, без будь-якого дозволу та відповідних документів, всупереч встановленому законом порядку, всупереч ст. 66 Конституції України, яка зобов`язує кожного не заподіювати шкоду природі, порушуючи порядок спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, без будь-якого на те дозволу та відповідних документів, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання за допомогою бензопили та сокири вчинили самовільну рубку 22 дерев з яких 5 дерев породи «дуб» різного діаметру, а саме: 11,14,15,16,16,18,18,22,23,23,24,25,27,28,30 сантиметрів, а також 2 сироростучих дерева породи «бук» діаметром 18 і 22 сантиметри. У подальшому [PERSON] та [PERSON] за допомогою гужового транспорту самовільно зрубану деревину з місця події вивезли та були виявлені працівниками лісової охорони ДП «Ужгородське ЛГ». Внаслідок незаконних дій [PERSON] та [PERSON] державі, згідно розрахунку, проведеного на підставі постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», завдано істотну майнову шкоду на загальну суму 33 246 гривень 92 копійки. Вищезазначений вирок ніким не оскаржений та набрав законної сили. Вказано, що Державне підприємство «Ужгородське ЛГ» є постійним лісокористувачем. У позові зазначається, що під час судового розгляду кримінального провадження відносно [PERSON] , [PERSON] за ч. 2 ст. 246 КК України цивільний позов не пред`являвся. До теперішнього часу збитки, завдані незаконною порубкою лісу, не відшкодовані, Середнянською селищною радою жодних заходів щодо стягнення з відповідача шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням не вжито, що свідчить про неналежне здійснення сільською радою, наданих законом повноважень. Зокрема, листом №01-26/140 від 25.01.2022 Середнянська селищна рада повідомила Ужгородську окружну прокуратуру про невжиття нею заходів цивільно-правового характеру у спірних правовідносинах. Прокурор посилається на те, що незаконна порубка лісу та невідшкодування у подальшому збитків, завдає істотної шкоди місцевим бюджетам та регіональному розвитку, підриває матеріальну основу місцевого самоврядування, що у свою чергу негативно впливає на екологічну обстановку та економічну незалежність та безпеку держави. Враховуючи це, Ужгородська окружна прокуратура звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Середнянської селищної ради про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, оскільки незаконна порубка лісу заподіює істотну шкоду економічним інтересам держави, що виявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості пошкодженої або знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Процесуальні дії по справі: Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.03.2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Копію ухвали направлено учасникам справи (а.с.40-41). Прокурор Косей Н.В. у судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі із підстав зазначених у ньому та просила задовольнити. Вказала, що шкоду завдану кримінальним правопорушенням відшкодовано не було, цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся. Проти заочного розгляду справи не заперечила. У судове засідання Середнянська селищна рада Ужгородського району Закарпатської області свого повноважного представника не направила, про дачу, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на електронну пошту. Клопотань на адресу суду не надходило. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилися, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності та відзиву не подавали. Враховуючи наведене, заслухавши думку прокурора, судом ухвалено провести розгляд справи за їх відсутності. Представник третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державного підприємства «Ужгородське лісове господарство» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. При цьому, 15.04.2022 року на електронну адресу суду від представника третьої особи адвоката Левицького А.О. надійшло клопотання, згідно якого просив розгляд даної справи здійснити без участі представника ДП «Ужгородське ЛГ», позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Враховуючи наведене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності представника третьої особи, що відповідає вимогам ч.3 ст.211 ЦПК України. У відповідності до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (ухвалює заочне рішення). Крім того, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. За таких обставин, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, враховуючи що позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Фактичні обставини, встановлені судом: Судом встановлено, що вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.07.2021 року у справі №308/14218/20 затверджено угоди про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченими. [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України та призначено йому покарання у виді 3 (три) роки позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного покарання з випробуванням, з іспитовим строком 1 (один) рік із покладенням на підставі ст.76 КК обов`язків. [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України та призначено йому покарання у виді 3 (три) роки позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного покарання з випробуванням, з іспитовим строком 1 (один) рік із покладенням на підставі ст.76 КК обов`язків. Вказаний вирок набрав законної сили 23.08.2021 року (а.с.9-12). Судом у вироку визнано доведеним, що [PERSON] , [INFO] у світлу пору доби в селі Лійці, Ужгородського району Закарпатської області, в порушення вимог ст. ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 5, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, за попередньою змовою із гр. [PERSON] . [INFO] , перебуваючи на території лісового фонду, а саме в кварталі 38 виділу 15 Анталовецького лісництва Державного підприємства «Ужгородське лісове господарство», шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили та сокири вчинив самовільну рубку 22 дерев з яких 5 дерев породи «Дуб» різного діаметру, а саме, 22, 25, 26, 30, 32 см та 15 дерев породи «Бук» різного діаметру, а саме, 11, 14, 15, 16. 16, 18. 18, 22, 23, 23, 24, 25, 27. 28, 30, см, а також 2 сироростучих дерева породи «Бук» діаметром 18, 22 см. У подальшому [PERSON] та [PERSON] за допомогою гужового транспорту самовільно зрубану деревину з місця події вивезли та були виявлені працівниками лісової охорони ДП «Ужгородського ЛГ». Внаслідок незаконних дій [PERSON] та [PERSON] державі в особі ДП «Ужгородського ЛГ», згідно розрахунку, проведеного на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», заподіяно істотну майнову шкоду на загальну суму 33 246,92 гривень. Згідно акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 19.10.2020 року у кварталі 38 виділу 15 ДП «Ужгородське лісове господарство» Анталовецького лісництва ур. «Гостра гора» було виявлено незаконну рубку сухостійних дерев породи «Дуб» діаметру 22, 25, 26, 30, 32 см, сухостійних дерев породи «Бук» діаметру 11, 14, 15, 16, 16, 18, 18, 22, 23, 23, 24, 25, 27, 28 см, та сироростучих дерева породи «Бук» діаметром 18, 22 см. В результаті цього порушення заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 33\~246,92 грн., що розраховано за постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с.21-22). Ужгородська окружна прокуратура звернулася до ДП «Ужгородське ЛГ» із запитом від 28.12.2021 року за №07.53-104-6509ВИХ-21 згідно якого просила надати розрахунок шкоди, завданої лісовому господарству незаконною рубкою у кварталі 38 виділі 15 Анталовецького лісництва та інформацію, чи вживалися заходи щодо відшкодування завданої шкоди (а.с.20). Відповіддю директора Державного підприємства «Ужгородське лісове господарство» Я.М. Кополовець від 25.01.2022 року за №03-53 повідомлено, що заходи для відшкодування шкоди внаслідок вчинення незаконної рубки в Анталовецькому лісництві у кварталі 38 виділі 15 не проводилися (а.с.29). Згідно розрахунків шкоди заподіяної лісовому господарству внаслідок самовільної рубки у кварталі №38, виділ 15, пл. 6,0 га, загальний розмір шкоди становить 33\~246,92 грн. (а.с. 25,30). До позову долучено план-копію із планшету Анталовецького лісництва ДП «Ужгородський лісгосп» самовільної рубки 19.10.2020 року кварталу №38 виділу №15 площа 6,0 га (а.с.23), польові перелікові відомості самовільної рубки в кварталі №38 виділі №15 площа 6,0 га, у якому зазначено діаметр, породу та кількість самовільно зрубаних дерев (а.с.24), таблицю переводу пня на висоту 1,3 м самовільної рубки в кварталі №38, виділі №15, пл.6,0 га (а.с.26) та детальну матеріальну-грошову оцінку лісосіки №881 від 19.10.2020 року (а.с.27). До позову було долучено бланк із наступними реквізитами грошового стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності: Середнянська селищна ТГ, ГУК у Закарпатській області/Середнян. тг/ 24062100, 37975895, рахунок №UA188999980333159331000007479 (а.с.31). Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку. Представництво прокурором інтересів держави в суді Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року Конституцію України доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Положеннями ч.3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює\~представництво в\~суді законних\~інтересів держави\~у разі\~порушення або\~загрози порушення\~інтересів держави,\~якщо захист\~цих інтересів\~не здійснює\~або неналежним\~чином здійснює\~орган державної\~влади,\~орган місцевого\~самоврядування чи\~інший суб`єкт\~владних повноважень,\~до компетенції\~якого віднесені\~відповідні повноваження,\~а також\~у разі\~відсутності такого\~органу. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України, зокрема у частині третій, четвертій статті 56\~цього Кодексу визначено,\~що у визначених\~законом випадках\~прокурор звертається\~до суду\~з позовною\~заявою,\~бере участь\~у розгляді\~справ за\~його позовами,\~а також\~може вступити\~за своєю\~ініціативою у\~справу,\~провадження у\~якій відкрито\~за позовом\~іншої особи,\~до початку\~розгляду справи\~по суті,\~подає апеляційну,\~касаційну скаргу,\~заяву про\~перегляд судового\~рішення за\~нововиявленими або\~виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Системне тлумачення частин четвертої, п`ятої статті 56\~ЦПК України та статті 23\~Закону України\~«Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 уточнила свої висновки, зроблені, зокрема у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, вказавши, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може захищати інтереси держави. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обгрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18 (провадження № 14-350цс19) з посиланням на правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19). Ужгородська окружна прокуратура звернулася до Середнянської ОТГ із запитом від 19.01.2022 року за №07.53-104-384ВИХ-22, у якому

Outcome: approved