Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-13 00:00:00

Позивач\~ [PERSON] звернувся в суд з позовною заявою до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області, третьої особи без самостійних вимог: [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. в частині присвоєння поштової адреси. Позивач мотивує свої вимоги тим, що рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. на підставі заяви гр. [PERSON] частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] присвоєна поштова адреса: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що його , як співвласника будинку за адресою: [ADDRESS] (частка 70/100 в домоволодінні та належних до нього надвірних будівлях і спорудах) виконкомом про розгяд даного питання не було повідомлено, рішення на його адресу не надходило. У зв`язку із цим, ним 10.03.2016 року на ім`я голови Ужгородської міської ради Андріїва Б.Є. була подана заява про відміну рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р., у зв`язку з його неправомірністю. Однак відповіді на подану заяву не надходило. 01.08.2017р.\~безпосередньо в\~міськвиконкомі він\~ознайомився із\~листом -\~відповіддю від\~28.03.2016р.\~№Л-\~01905/06-06\~на своє\~звернення та\~отримав копію\~документа. Відповідно до відповіді міськвиконкому від 28.03.2016р. №Л- 01905/06-06 , рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. прийнято в межах повноважень, на підставі документів, що передбачені Порядком присвоєння, зміни та підтвердження поштових (юридичних) адрес об`єкта нерухомого майна, затвердженим рішенням виконкому №284 від 21.08.2013р., у відповідності до чинного законодавства, відтак не підлягає скасуванню. Позивач вважає рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 373 від 11.11.2015 року незаконним з тих підстав, що відповідачем при прийнятті рішення №373 від 11.11.2015 р. в частині присвоєння на підставі заяви гр. [PERSON] частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] нової поштової адреси: [ADDRESS] , не було враховано факту існування судового спору між співвласниками домоволодіння [PERSON] та [PERSON] щодо поділу в натурі житлового будинку [ADDRESS] відповідно до (ідеальних) часток 30/100 та 70/100 та припинення права спільної часткової власності на нього. Оскільки виконкомом про розгляд питання про зміну поштової адреси частини житлового будинку, загальноюю площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] та присвоєння цій частині нової поштової адреси: [ADDRESS] , його, як співвласника домоволодіння не було повідомлено, рішення на його адресу не надходило, відповідь на його заяву від 10.03.2016р., він отримав безпосередньо в міськвиконкомі тільки 01.08.2017р., вважає вказані обставини поважними причинами пропуску строку і просить суд поновити строк для звернення до суду . Враховуючи вищевикладене просить суд : поновити строк для звернення до\~суду з позовною заявою про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 373 від 11.11.2015 року ; визнати рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 373 від 11.11.2015 року в частині присвоєння частини житлового будинку загальною площею 57,3 кв.м. за адресою [ADDRESS] , нової поштової адреси: [ADDRESS] незаконним та скасувати його. Позиція сторін справи : Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав , просив їх задовольнити з підстав та мотивів викладених у позові. Надав пояснення аналогічні викладеним у позові. В наступне судове засідання після оголошеної в судовому розгляді перерви не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача в судове засідання повторно не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомляли, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, відзив до суду не надходив. Третя особа без самостійних вимог: [PERSON] в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомляв, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Окрім того\~слід зазначити,\~що інформація\~про дату\~і час\~розгляду справи\~наявна на\~сайті Судова\~влада.\~ Відповідно до ч.4 ст.12ЦПКУкраїни\~кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд вважає за необхідне звернути увагу на тому, що застосовуючи\~відповідно до\~ч.4ст.\~10\~Цивільно-процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Провиконання\~ рішень\~та\~застосування практики Європейського суду з прав людини"\~при розгляді справич.1\~ст.6\~ Конвенції про захист прав людини і\~основоположних свобод,право особина\~справедливий\~ і\~публічний\~розгляд\~його справи у продовж\~розумного строку кореспондується\~з\~обов`язком\~ добросовісно\~користуватися наданими законом процесуальними\~ правами,\~утримуватись\~ від\~дій,\~що\~ зумовлюють\~затягування\~судового\~процесу, та\~вживати надані \~процесуальним\~ законом\~ заходи\~для скорочення\~ періоду \~судового провадження\~ п.35 рішення\~ від\~07.07.1989р.\~ Європейського\~суду\~з прав\~людиниу\~справі\~"ЮніонЕліментарія\~Сандерс\~протиІспанії"\~(Alimentaria\~SandersS.A.\~v.Spain).Обов`язок\~швидкого здійснення \~правосуддя\~ покладається, в\~першу чергу, на відповідні\~державні\~судові органи. Розумність тривалості судового провадження\~оцінюється\~ в залежності\~від\~обставин справи\~та з\~огляду\~на\~складність\~справи,\~поведінки\~сторін,\~предмету\~спору.\~Нездатністьсудуефективно\~протидіяти\~недобросовісно\~створюваним\~учасниками\~справиперепонам\~дляруху\~справи єпорушенням\~ч.1\~ст.6\~даної\~Конвенції\~(§66-69рішення\~ Європейського\~судузправ\~людини\~від\~08.11.2005р.\~у\~справі\~"СмірновапротиУкраїни"). Враховуючи, що відповідач повідомлений належним чином повторно не з`явився до суду без повідомлення причин, не подав відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Дана справа перебувала у провадженні судді Монич О.В. Заяви, клопотання: 19.10.2017 року представником відповідача через канцелярію суду подано клопотання про перенесення розгляду справи. 19.02.2018 року представником відповідача подано до суду клопотання про розгляд справи без його участі. 20.04.2018 року представником третьої особи подано до суду заяву про відкладення розгляду справи. 11.06.2018 року позивачем подано до суду клопотання про долучення матеріалів до справи. 18.02.2020 року представником відповідача подано до суду клопотання про зупинення провадження по справі. 21.02.2020 року позивачем подано до суду заперечення на клопотання про зупинення провадження по справі. 21.05.2020 року представником відповідача подано до суду клопотання про розгляд клопотання про зупинення провадження без їх участі. 25.09.2020 року позивачем подано до суду заяву про відкладення розгляду справи. 18.11.2020 року позивачем подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи . 05.07.2021 року представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи. 03.02.2022 року представником позивача подано до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи. 14.06.2022 року представником позивача подано до суду заяву про проведення розгляду справи без його участі. В ході розгляду справи проведені наступні процесуальні дії: Ухвалою\~ судді Ужгородського\~міськрайонного\~суду\~ Монич О. від\~30 серпня 2017\~року\~ відкрито\~ провадження\~в\~справі № 308/8155/17. Ухвалою\~Ужгородського\~міськрайонного\~суду\~від\~28 грудня 2018\~року\~суддею Бенца К.К. прийнято справу до свого провадження Ухвалою\~Ужгородського\~міськрайонного\~суду\~від\~07 жовтня 2021\~року\~у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі відмовлено. Заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи принципи рівності сторін, суд дійшов до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За\~правилами\~ч.1\~ст.13\~ЦПК\~України\~суд\~розглядає\~ справи\~не\~інакше\~як\~за\~зверненням \~особи,\~ поданими\~відповідно\~до\~цього\~Кодексу,\~в\~межах\~ заявлених\~ нею\~вимог\~і\~на\~підставі\~ доказів,\~ поданих\~ учасниками\~ справи\~або\~витребуваних\~ судом\~у\~передбачених\~ цим\~ Кодексом\~ випадках.\~ Відповідно до ч. 1 ст.\~19\~Цивільного\~процесуального\~кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основних свобод, ратифікованої Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожний при вирішенні питання про його цивільні права і обов`язки має право на відкритий і справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом. Складовою частиною справедливого судочинства є доступ до судової процедури з усіма атрибутами контролю за порушеннями при звільненні з роботи з боку працедавців - власників та керівників господарських товариств, підприємств, установ, організацій. Відповідно\~до\~ч.1\~ст.\~81\~ЦПК\~України\~кожна\~сторона\~повинна\~довести\~ті\~ обставини,\~ на які\~вона\~посилається\~як\~на\~підставу\~своїх\~вимог\~або\~заперечень,\~крім\~випадків,\~ встановлених цим\~ Кодексом.\~Частиною 5.\~даної статті\~передбачено,\~що\~ докази\~ подаються\~ сторонами та\~іншими\~ учасниками\~ справи\~,\~ а\~ч.6\~ що\~ доказування\~не\~ може\~ ґрунтуватися\~ на\~ припущеннях.\~ Згідно\~з\~ч.7\~ст.\~81\~ЦПК\~України\~суд\~не\~може\~збирати\~докази,\~що\~стосуються\~предмета\~спору,\~з\~власноїініціативи,\~крім\~витребування\~доказів\~судом\~у\~випадку,\~коли\~він\~має\~сумніви\~у\~добросовісному\~ здійсненні\~ учасниками\~справи\~їхніх\~процесуальних\~прав\~ або\~ виконанні\~ обов`язків\~ щодо\~ доказів,\~ а\~ також\~ інших\~ випадків,\~ передбачених\~ цим\~Кодексом. Доказами\~є\~будь-які\~дані,\~на\~підставі\~яких\~суд\~встановлює\~ наявність\~або \~відсутність\~ обставин\~ (фактів),\~що\~обґрунтовують\~вимоги\~і\~заперечення\~ учасників\~справи,\~та\~інших обставин,\~ які\~мають\~ значення\~ для\~вирішення\~справи\~(ч.\~1\~ст.\~76\~ЦПК\~України). Фактичні обставини справи: Як встановлено\~судом,\~ [PERSON] являється власником 30/100 частини будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування від 09.10.1997 року, укладеного між ним та [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Закарпатської області Бучацькою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за № 2-3311. Як встановлено\~судом,\~ власником іншої частини будинку\~70/100 частини будинку за адресою:\~ [ADDRESS] являється [PERSON] , що підтверджується договором дарування часток житлового будинку від 06.05.1999 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Лаврів М.М., зареєстровано в реєстрі за № 1486. Вказані обставини встановлені також рішенням суду від 17.05.2021 року , яке набуло законної сили і в силу ст. 82 ЦПК України доведення не потребують. Судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. «Про поштові адреси» на підставі заяви гр. [PERSON] частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] присвоєна поштова адреса: [ADDRESS] . Як вбачається з довідки № 3432 від 12.11.2015 року Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, виданої [PERSON] , належні йому 30/100 частини будинковолодіння загальною площею 57,30 кв. м по [ADDRESS] згідно з рішенням міськвиконкому № 373 від 11.11.2015 року, пункт 56, надана поштова адреса: [ADDRESS] . Відповідно до відповіді міськвиконкому від 28.03.2016р. №Л- 01905/06-06 на звернення [PERSON] від 10.03.2016 року про відміну рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р., у зв`язку з його неправомірністю вбачається, що рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. прийнято в межах повноважень, на підставі документів, що передбачені Порядком присвоєння, зміни та підтвердження поштових (юридичних) адрес об`єкта нерухомого майна, затвердженим рішенням виконкому №284 від 21.08.2013р., у відповідності до чинного законодавства, відтак не підлягає скасуванню. Рішенням Ужгородського\~міськрайонного суду\~від 17.05.2021\~року,\~яке набуло\~законної сили, припинено право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на будинковолодіння [ADDRESS] , та проведено поділ в натурі житлового будинку [ADDRESS] між співвласниками [PERSON] та [PERSON] . Виділено у приватну власність [PERSON] 30/100 ідеальної частини житлового будинку (літ. А) загальною площею 57,2 м2\~(зелений колір на додатках № 4,6 до експертного висновку судової будівельно-технічної експертизи) та виділено у приватну власність [PERSON] 70/100 ідеальної частини житлового будинку (літ. А1) загальною площею 133,6 м2\~(синій колір на додатках № 4-6 до експертного висновку судової будівельно-технічної експертизи). Нормативно-правове обґрунтування : Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55 (далі - Інструкція). Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Відповідно пп.2 п.«б»\~ст.31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить організація роботи, пов`язаної зі створенням і веденням містобудівного кадастру населених пунктів. Згідно ч.1\~ст.26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адресою об`єкта нерухомого майна є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості Як визначено ч.3 цієї ж статті, адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Адреса не присвоюється: 1) тимчасовим спорудам; 2) будівлям та спорудам, що є приналежністю відповідної будівлі або споруди або їх складовою частиною; 3) іншим об`єктам нерухомого майна, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна (далі - Порядок присвоєння адрес). Як встановлено судом, відповідач в оскаржуваному рішенні « Про поштові адреси» послався на рішення виконкому від 21.08.2013р. №284 « Про затвердження Порядку присвоєння , зміни та підтвердження поштових ( юридичних ) адрес обєктам нерухомого майна в місті Ужгороді». Відповідно до п. 2.2 рішення виконкому від 21.08.2013р. №284 « Про затвердження Порядку присвоєння , зміни та підтвердження поштових ( юридичних ) адрес обєктам нерухомого майна в місті Ужгороді» , до заяви про присвоєння, зміни або підтвердження самостійної поштової адреси додаються зокрема:нотаріально завірена копія правовстановлюючого документа, який підтверджує право власності заявника на обєкт нерухомого майна; копія технічного паспорту на обєкт нерухомого майна; висновок , щодо технічної можливості виділу частки обєкта нерухомого майна в натурі. Як встановлено судом, на час прийняття відповідачем рішення №373 від 11.11.2015 р. «Про поштові адреси» в частині присвоєння частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] поштової адреси: [ADDRESS] існував судовий спір між співвласниками домоволодіння [PERSON] та [PERSON] щодо поділу в натурі житлового будинку [ADDRESS] . При цьому,\~в даному\~спірному випадку\~рішенням Ужгородського\~міськрайонного суду\~від 17.05.2021\~року,\~яке набуло\~законної сили, припинено право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на будинковолодіння [ADDRESS] , та проведено поділ в натурі житлового будинку [ADDRESS] між співвласниками [PERSON] та [PERSON] . Отже, тільки рішенням суду від 17.05.2021 року кожному з співвласників виокремлено окремі самостійні, об`єкти нерухомого майна , тобто, виділений у натурі та є фактично самостійним об`єктом нерухомості. Таким чином, на час прийняття відповідачем рішення№373 від 11.11.2015 р. «Про поштові адреси» в частині присвоєння частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] поштової адреси: [ADDRESS] були відсутні підстави для присвоєння частині житлового будинку, загальною площею 57,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] поштової адреси: [ADDRESS] , так як утворення самостійного обєкта нерухомості відбулось тільки за рішенням суду . У зв`язку з чим, суд зазначає, що зважаючи на такі обставини, дії та рішення компетентного органу повинні узгоджуватися з регламентованим порядком присвоєння адреси нерухомості\~. Зібрані і досліджені матеріали цієї справи підтверджують та обґрунтовують позовні вимоги, з якими до суду звернувся позивач. Відтак, беручи до уваги все вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також їх письмові доводи, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що позов є підставним й підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~Підстав\~для\~відмови\~у\~задоволенні\~позовних\~вимог\~судом\~не\~встановлено. Відповідно\~до\~ст.\~89\~ЦПК\~України,\~ суд\~ оцінює\~докази\~ за\~своїм\~внутрішнім\~ переконанням, що\~ґрунтується\~на\~всебічному,\~повному,\~об`єктивному\~та\~ безпосередньому дослідженні\~ наявних\~ у\~ справі\~доказів.\~Жоден\~доказ\~ не\~має\~ для\~суду\~ наперед\~ встановленого\~ значення.\~ Суд\~ оцінює\~ належність,\~ допустимість,\~достовірність\~ кожного\~ доказу \~ окремо,\~а\~ також\~ достатність \~і\~ взаємний\~ зв`язок\~ доказів\~ в\~їх\~сукупності. З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст.81ЦПК\~України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, суд приходить до висновку, що позовна заява є обґрунтованою і підлягає до задоволення, оскільки позивач належними і допустимими доказами довів ті обставини на які посилався, як на підставу своїх вимог. Європейський\~суд\~з\~прав\~людини \~вказав,\~\~що\~п.\~1\~статті\~\~6\~\~Конвенції\~ зобов`язує\~\~суди\~\~ давати\~обґрунтування\~\~своїх\~рішень,\~але\~це\~не\~може\~\~сприйматись\~як\~вимога\~надавати\~\~детальну відповідь\~\~на\~\~\~кожен\~аргумент.\~Межі\~цього\~обов`язку\~\~можуть\~бути\~різними\~в\~\~залежності від\~\~ характеру \~рішення.\~\~\~\~Крім\~ того,\~необхідно\~\~брати\~до\~\~уваги,\~\~між\~ іншим,\~\~\~\~ різноманітність\~ аргументів,\~\~\~які\~сторона\~ може\~\~\~\~представити\~в \~суд,\~та\~відмінності,\~які\~\~існують\~ у\~\~державах-учасницях,\~\~\~з\~\~огляду\~на\~ положення\~\~\~\~ законодавства,\~\~традиції,\~\~\~юридичні \~\~висновки,\~ \~викладення\~ та\~ \~формулювання\~рішень.\~\~Таким\~\~ чином,\~\~\~\~ питання,\~\~чи\~ виконав\~\~ суд\~\~свій\~\~\~ обов`язок\~\~\~ щодо\~\~ подання\~ обґрунтування,\~\~\~що\~випливає\~ зі\~статті\~6\~\~\~\~ Конвенції,\~\~\~може\~бути\~ визначено\~ тільки\~у\~\~ світлі\~конкретних обставин\~\~справи\~ (Проніна\~\~проти\~ України,№\~63566/00,\~ §\~\~23,\~ЄСПЛ,\~\~від\~ 18\~липня\~2006\~року).\~ \~ \~ \~ \~При ухваленні рішення суду , суд враховує ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 10.08.2017 року про відмову у відкритті провадження у справі в порядку КАС України і розяснено право позивачу звернення до суду в порядку цивільного судочинства. ( а.с.12) Поряд з тим, стороною по справі було заявлено вимогу про поновлення процесуального строку звернення до суду. Позивач просить визнати поважними причини пропуску строку позовної давності і поновити пропущений строк посилаючись на те, що 01.08.2017р. безпосередньо в міськвиконкомі [PERSON] ознайомився із листом - відповіддю від 28.03.2016р. №Л- 01905/06-06 на своє звернення та отримав копію документа. 08.08.2017 року [PERSON] звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради №373 від 11.11.2015 р. в частині присвоєння поштової адреси. 16.08.2017 р. позивачем отримано ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 10.08.2017р. у справі №308/7660/17, згідно якої йому у відкритті провадження у справі відмовлено, оскільки спір підлягає, розгляду в порядку цивільного судочинства. Статтею 257 ЦК України закріплено загальну позовну давність тривалістю у три роки. Положення ч.1 ст.261 ЦК України регламентують, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За вимогами статті 261 ЦК України, початок перебігу строку позовної давності пов`язується не лише з моментом, коли особі, яка звертається за захистом свого права або інтересу, стало відомо про порушення свого права чи про особу, яка його порушила, а також моментом, коли така особа могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила. З огляду на викладене, зважаючи на положення чинного законодавства , суд приходить до висновку, що позивачем не пропущено строк звернення до суду , строк позовної давності встановлений ст. 257 ЦК України, а відтак відсутні підстави для поновлення процесуального строку звернення до суду. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved