Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-09 00:00:00

Представник позивача звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 4 250,00 грн. та судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що протоколом про адміністративне правопорушення № 009749 від 10.12.2019 року встановлено, що 10.12.2019 року о 20-00 год. [PERSON] на р. Тетерів, поблизу с. Пилява Вишгородського району Київської області, порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме проводив вилов риби з гумового човна спінінгом з блешнею в місці, де заборонено будь-яке рибальство протягом всього року. Вилов риби: сом 10 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 4 250,00 грн. [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Ухвалою суду від 05.01.2022 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач відзив до суду не направив. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України. Дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що протоколом про адміністративне правопорушення № 009749 від 10.12.2019 року встановлено, що 10.12.2019 року о 20-00 год. [PERSON] на р. Тетерів, поблизу с. Пилява Вишгородського району Київської області, проводив вилов риби з гумового човна спінінгом з блешнею, де заборонено будь-яке рибальство та виловив рибу сом в кількості 10 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 4 250,00 грн. Таким чином [PERSON] порушив п. 4.13.3, п. 3.14 Правил любительського та спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», здійснив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Постановою Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області № 1/009749 від 10.12.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 009749 загальна сума заподіяної [PERSON] шкоди склала 4 250,00 грн. Згідно ст. 11 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками;складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів;подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; тощо. Згідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 59 Закону України " Про тваринний світ" Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, а на території Автономної Республіки Крим - органи виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання у встановленому законом порядку мають право:контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу, тощо. Згідно ст. 10 Закону України " Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов`язані: використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу, тощо. Пунктом 3.14 Правил любительського та спортивного рибальства забороняється: застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства; перебувати на водоймі або поблизу неї з вибуховими та отруйними речовинами, а також зі знаряддями лову, застосування яких у даний час і в цьому місці заборонено, а також зберігати заборонені знаряддя лову на водоймах або поблизу них. Пунктом 4.13.3 Правил любительського та спортивного рибальства забороняється лов риби, добування водних тварин протягом усього року у Дніпровських водосховищах: Київському - перед гирлом р.Тетерів на ділянці,обмеженій з боку водосховища лінією, що йде від південної межі с.Страхолісся водною межею Дніпровсько-Тетерівського держлісомисливського господарства до північної межі с.Сухолуччя річкою Тетерів до с.Приборськ. Згідно п. 6.2 Правил любительського та спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998р. № 32 ( 32-98-п ). Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, враховуючи вищенаведені норми законодавства, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи встановленні в суді обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими, доведеними наежними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню. В даному випадку суд також враховує процесуальну бездіяльність сторони відповідача, зокрема ненадання суду відзиву на позовну заяву з будь-якими запереченнями щодо заявлених позовних вимог, чи будь-яких клопотань про поновлення, продовження процесуальних строків, зупинення провадження, тощо.

Outcome: approved