Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-15 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін До Рокитнянського районного суду Київської області звернулася позивачка до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка позовні вимоги обгрунтовує тим, що пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , з поважної причини, оскільки перебувала поруч з хворим своїм чоловіком та не мала реальної можливості прибути у смт. Рокитне Київської області до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Тому звертається до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини. Відповідач, в особі представника [PERSON] , позов визнає та щодо його задоволення не заперечує. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 19.10.2021. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 22.12.2021 зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 25.03.2022 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження. Проведення судового розгляду призначено на 09 годину 00 хвилин 16.06.2022. Зазначена ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов. Позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, на судовий розгляд справи не з`явилася, проте на електронну адресу суду надіслала заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із зали тальнівського районного суду Черкаської області, який розташований за адресою: черкаська область, м. Тальне, вул. Соборна, 36-а. Відповідач - Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, свого представника в судове засідання не направила. Однак, представник відповідача [PERSON] надіслала до суду заяву, в якій позов визнає, щодо його задоволення не заперечує та просить розглянути справу без участі представника за наявними у справі матеріалами. За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка була зареєстрована в [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина на майно, яке померла мала у власності. Позивачка є спадкоємцем третьої черги, її батько [PERSON] є двоюрідним братом померлої [PERSON] і відповідно спадкоємцем третьої черги. Батько позивачки помер [INFO] . Батьки позивачки і [PERSON] підтримували дуже тісний сімейний зв`язок. Після смерті батька, позивачка також підтримувала сімейні стосунки з бабусею, постійно з нею спілкувалась, підтримувала у різного роду життєвих питаннях. У передбачений чинним законодавством шестимісячний термін [PERSON] не змогла звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини через вагомі сімейні проблеми. Так як, впродовж шестимісячного часу з дня смерті тітки у неї тяжко захворів чоловік [PERSON] . Якого 19.02.2020 було госпіталізовано до інфекційного відділення Тальнівської центральної районної лікарні з діагнозом негоспітальнадвобічна вірусна пневмонія, кат. 4 важкий перебіг, дихальна недостатність 2, що підтверджується випискою № 710 від 18.03.2020 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] . Він проходив курс інтенсивної терапії з підключенням до апарату ШВЛ до 18.03.2020. Після лікування у Тальнівській ЦРЛ був переведений до Черкаської обласної клінічної лікарні, де також перебував тривалий час на стаціонарному лікуванні. Чоловік захворів до офіційного повідомлення про пандемію в зв`язку з великою кількістю хворих на COVID-19, його не перевіряли на наявність вірусу, лікування тяжкого захворювання чоловіка здійснювалось за власний кошт. Позивачка постійно перебувала поряд з хворим, так як могла виникнути необхідність у ліках, які відсутні в медичному закладі. За таких умов позивачка не мала реальної можливості прибути у смт. Рокитне Київської області до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, 17.03.2020 в Україні був введений режим жорсткого карантину у зв`язку з пандемією Соvіd -19, у зв`язку з чим протягом тривалого періоду часу було заборонено пересування громадян та їх поява у громадських місцях. Листом приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І. № 134-01-16 рекомендовано позивачці звернутися до суду про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, так як останньою пропущено встановлений законодавством строк. Посилаючись на положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України позивачка просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦПК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця, згідно з с. 1263 ЦПК України. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачкою [PERSON] доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені нею причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні. Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Зважаючи на те, що відповідач Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області заявою від 04.04.2022 визнала позовні вимоги в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення та у суду відсутні обґрунтовані сумніви щодо добровільності їх визнання, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved