Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-03 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У вересні\~2020\~року до\~суду надійшла\~позовна заява\~ [PERSON] .В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, свідоцтвом про право на спадщину за заповітом та договором дарування частини квартири. Із 13 на 14 травня 2020 року, приблизно о 05 год. 00 хв. позивач виявила, що квартира була залита водою. 14 травня 2020 року комісією в складі працівників Комунального підприємства «Броваритепловодоенергія» проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди та складено акт про залиття. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 14.05.2020р. кв. [ADDRESS] , затоплення сталося з вини кв. [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, внаслідок протікання на фітингу ідучому до стоякової труби в кв. [ADDRESS] , самовільно заміненими власниками квартири на металопластик. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Між позивачем та ФОП [PERSON] укладено Договір про проведення оцінки майна. Відповідно до висновку експертного дослідження розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 6107,12 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири позивача, яка є пенсіонеркою похилого віку, завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. Також через залиття порушено звичний та розмірений спосіб її життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Після спричинення майнової шкоди позивачу, відповідач жодного разу не поцікавився наслідками залиття квартири, тож позивач вважає, що вирішити питання про відшкодування майнової та моральної шкоди в досудовому порядку неможливо, тому, звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача завдану їй майнову та моральну шкоду в розмірі 57\~607, 12 грн., з яких 6\~107, 12 грн. майнова шкода внаслідок залиття, 50\~000, 00 грн. моральна шкода, та 1\~500, 00 грн. - витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840, 80 грн. Заперечення відповідачів щодо позовних вимог 30 березня 2021 року від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання позовні вимоги не визнає. За твердженнями відповідача, матеріали справи не місять належних та допустимих доказів неправомірності дій [PERSON] та не встановлена винність відповідача в заподіянні матеріальної шкоди на суму 57\~602, 12 грн. 12 серпня 2021 року від КП «Броваритепловодоенергія» надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого вказує, що причиною протікання на фітингу, є самовільна заміна частини гарячого водопостачання багатоквартирного житлового будинку в квартирі [ADDRESS] її власниками на металопластик. Отже, КП «Броваритепловодоенергія» не може нести відповідальність за самовільне втручання власниками квартири [ADDRESS] в систему гарячого водопостачання, зміну її технічних характеристик, встановлення додаткових з`єднань (фітингів) невідомого походження. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено її до судового розгляду для розгляду справи по суті (а.с. 53). Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 червня 2021 року залучено співвідповідачем Комунальне підприємство Броварської міської ради Броварського району Київської області «Броваритепловодоенергія». У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Шевченко К.М. позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та просила їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] адвокат Маляр С.А. проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, та просив у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача КП «Броваритепловодоенергія» у судове засідання не з`явився, про дату, місце та час повідомлений належним чином. Фактичні обставини справи, що встановлені судом [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом серії ВАЕ №350462 від 19.03.2003р., свідоцтвом про право на спадщину за заповітом серії ВТВ №099308 від 28.11.2012р. та договором дарування частини квартири серії ААР №817492 від 12.12.1998р. 14 травня 2020 року комісією в складі працівників Комунального підприємства «Броваритепловодоенергія» проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди та складено Акт про залиття.\~ Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 14.05.2020р. кв. [ADDRESS] , затоплення сталося з вини кв. [ADDRESS] . Протікання було на фітингу ідучому до стоякової труби в кв. [ADDRESS] , самовільно заміненими власниками квартири на металопластик.\~ Згідно Акту\~про залиття\~в результаті\~комісійного обстеження\~квартири за\~вищевказаною адресою\~виявлено наступне:підтоплення на стелі, пляма від води 40х30см; підтікання за бойлером 15х15см; підтікання на стіні, пляма 40х34см; підтікання на стяжці другої стіни, пляма 35х20см та друга пляма на стяжці 32х20см; підлога цементна вогка, пляма 25х20см. З Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що власником квартири [ADDRESS] , є\~ [PERSON] . Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири [PERSON] звернулась до суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] з проханням провести експертне будівельно-технічне дослідження. У зв`язку з даним замовленням між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено Договір про проведення оцінки майна № б/н від 03.06.2020 р. Відповідно до висновку експертного дослідження, звіт №19161 від 09 червня 2020 року, розмір\~матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 6107,12 грн.\~ Відповідно до квитанції наданої ФОП [PERSON] оплата за проведення експертного дослідження становить\~1500 грн. 00 коп. 05 листопада 2020 року між [PERSON] та ТОВ «Центр експертизи власності» укладено договір №05/11-20 про проведення судової будівельно-технічної експертизи. Із висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 28.01.2021 року № 46/21 вбачається, що 13.05.2020 року та 14.06.2020 року в квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] , відбулось залиття у зв`язку з аварією на системі гарячого водопостачання, а саме внаслідок протікання на з`єднанні трубопроводу, що також можливо спричинило пошкодження квартири [ADDRESS] сталось на ділянці гарячого водопроводу, яка не є зоною відповідальності жителів та/або власників квартири [ADDRESS] цього будинку. За результатами обстеження 12.01.2020 року встановлено, що у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] в коробі проходять стояки гарячого та холодного водопостачання з лічильниками та відгалуженнями. Трубопроводи виконані з поліпропіленових труб, вироблених у Чехії. Виробництво таких труб розпочалось у 2007 року. Враховуючи, що житловий будинок побудовано значно раніше 2007 року, термін заміни стояків гарячого та холодного водопостачання міг бути починаючи з 2007 року, але задовго до 18.06.2020 року. Зазначено, що аварійна служба підприємства, яке обслуговує труби гарячого водопостачання аварію усунула несвоєчасно, з значним порушенням встановлених термінів, що найбільш ймовірно призвело до значного збільшення розміру збитків, спричинених власниці квартири [ADDRESS] . Разом з тим, не вдається розмежувати, зокрема збитки, спричинені несвоєчасною ліквідацією аварії, та збитки спричинені певними залиттями. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 22\~ЦК України\~передбачено,\~що особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Збитками\~є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати\~майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із положеннями статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на\~відшкодування завданої йому майнової\~та\~моральної шкоди. За змістом статті 1166\~ЦК України обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Частиною другою статті 1192\~ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло- та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII\~(далі - Закон № 2189-VIII тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Статтею 8 Закону № 2189-VIII\~передбачено обов`язок виконавця готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором. Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Такі договори можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач). Крім того, у\~Законі № 2189-VIII\~наведено визначення термінів, які у ньому вживаються. Зокрема, виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору. Внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Відповідно до частини 3 розділу І Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого\~Наказом Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №219 від 15.08.2018 року\~( далі - Порядок) , точкою приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення є трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи); точкою приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення є перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи); точкою приєднання внутрішньобудинкової системи теплопостачання багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - відгалуження від стояків у межах приміщення для вертикальної розводки, перша запірна арматура на відгалуженні від стояка за межами приміщення для горизонтальної розводки (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Згідно частин 4 та 5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (далі - внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Так, згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 14.05.2020р. кв. [ADDRESS] , затоплення сталося з вини кв. [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, внаслідок протікання на фітингу ідучому до стоякової труби в кв. [ADDRESS] , самовільно заміненими власниками квартири на металопластик. Разом з тим, із висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 28.01.2021 року № 46/21 вбачається, що 13.05.2020 року та 14.06.2020 року в квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] , відбулось залиття у зв`язку з аварією на системі гарячого водопостачання, а саме внаслідок протікання на з`єднанні трубопроводу, що також можливо спричинило пошкодження квартири [ADDRESS] сталось на ділянці гарячого водопроводу, яка не є зоною відповідальності жителів та/або власників квартири [ADDRESS] цього будинку. Крім того, в Акті про залиття від 14.05.2020 року вказано, що залиття відбулось внаслідок самовільної заміни власниками квартири стоякової труби. Однак, вказана причина залиття спростовується висновком експертизи. У листі на адвокатський запит адвоката Манойленко Н.В., 27.08.2020 року Комунальне підприємство Броварської міської ради Київської області «Житлово-експлуатаційна контора 5» повідомило про те, що виконавцем комунальної послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та ліквідації аварій у внутрішньобудинкових мережах у житловому фонді територіальної громади міста Бровари визначено КП «Броваритепловодоенергія». (а.с. 161) У листі наданому на адвокатський запит адвоката Манойленко Н.В., 30.09.2020 року КП «Броваритепловодоенергія» повідомило про те, що комунальне підприємство здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж, що складається з комплексу робіт, спрямованих на підтримку справності елементів системи чи заданих параметрів та режимів роботи обладнання внутрішньобудинкових систем за допомогою огляду, налагодження, регулювання і випробування систем, заміни швидкозношуваних елементів, заправки витратними матеріалами, змащення, тощо. Тобто лише обслуговування та поточний ремонт. Тобто, проведення робіт, які кваліфікуються як капітальний ремонт, діючим законодавством вимагається за рахунок співвласників багатоквартирного будинку. (а.с. 151) Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність вини власника квартири [ADDRESS] щодо залиття квартири [ADDRESS] та про стягнення шкоди, завданої залиттям квартири, із Комунального підприємства Броварської міської ради Броварського району Київської області «Броваритепловодоенергія». Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Пунктом 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У відповідності до роз`яснень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Отже, враховуючи наслідки затоплення квартири позивача, яке спричинене з вини відповідача, враховуючи засади розумності та справедливості, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди в розмірі 2000 гривень. У решті позовних вимог суд відмовляє, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що позивач отримала моральну шкоду у розмірі 50\~000 гривень. З огляду на вищевикладені обставини, беручи до уваги завдання матеріальних збитків позивачу через залиття її квартири, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення матеріальної шкоди у розмірі 7\~607, 12 гривень та моральної шкоди розмірі 2 000 гривень . На підставі викладеного, та

Outcome: partial