Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-20 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом в якому просила суд стягнути з з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] року народження , у розмірі 38191,12 грн. (тридцять вісім тисяч сто дев`яносто одну) грн. 12 коп. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати по оплаті правової допомоги. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 12 вересня 2014 року вона та відповідач [PERSON] зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Юрківської сільської ради , актовий запис № 5 . В період спільного проживання у них народилася дочка [PERSON] [INFO] . Рішенням Звенигородського районного суду від 06.04.2016 року , шлюб між нею та [PERSON] був розірваний. Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати зі нею . 29.09.2015 року року рішенням Звенигородського районного суду Черкаської області з [PERSON] на її користь були стягнуті аліменти на утримання дитини [PERSON] [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів доходів, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку починаючи з 28.07.2015 року та до досягнення дитиною повноліття . Відповідач достовірно знаючи про наявність вище судового рішення, виконавчого листа про стягнення з нього аліментів на утримання неповнолітньої доньки , злісно ухилявся від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання неповнолітньої дитини . Звенигородським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області відкрито виконавче провадження № 49188984 з примусового виконання рішення Звенигородського районного суду , виконавчий лист 694/1293/15ц виданий 29.09.2015 року Відповідно до наданої Державним виконавцем довідки - розрахунку заборгованості по сплаті аліментів боржником [PERSON] по виконавчому провадженню 49188984 від 10.08.2021 року № 16756 , рахується заборгованості в розмірі 38191,12 гривень за період часу з липня 2015 року по [INFO]. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Позивач подала заяву про розгляд справи без її участі. Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області (суддя Сакун Д.І.) від 28.09.2021 року прийнято справу до свого провадження та призначено розгляд по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 03.11.2021 року здійснено перехід в спрощене позовне провадження з викликом (повідомленням сторін). Відповідачу [PERSON] за зареєстрованим місцем проживання було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та додатками до неї. Відповідач був вчасно повідомлений про місце розгляду справи, шляхом оголошення на веб-сайті Звенигородського районного суду, що відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України - з опублікування оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи та про визначений строк для надання відзиву на позов. 21.06.2022 року від позивача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримала та просила їх задоволити. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд, вивчивши матеріали справи та подані сторонами докази, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що 12.09.20149 року сторони зареєстрували шлюб, який згідно заочного рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 06.04.2016 року було розірвано. [INFO] у сторін народилась дочка [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. Відповідно до рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 29.09.2015 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуті аліменти на утримання дочки- [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 28 липня 2015 року і до повноліття дочки та виданий виконавчий лист від 29.09.2015 року. Звенигородським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області відкрито виконавче провадження № 49188984 з примусового виконання рішення Звенигородського районного суду , виконавчий лист 694/1293/15ц виданий 29.09.2015 року Відповідно до наданої Державним виконавцем довідки - розрахунку заборгованості по сплаті аліментів боржником [PERSON] по виконавчому провадженню 49188984 від 10.08.2021 року № 16756 , рахується заборгованості в розмірі 38191,12 гривень за період часу з липня 2015 року по [INFO]. Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін Відповідно ч. 1ст. 15ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1ст. 16ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1ст.19ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідност.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 1ст. 196 СК Україниу разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Щодо застосування норм права у подібних правовідносинах Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц (касаційне провадження № 14-616цс18) зробила висновок про те, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Статтею 180 СК Українивстановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третястатті 182 СК Україниу редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Згідно з частиною першоюстатті 196 СК Українипри виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяцьта кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першоїстатті 196 СК Українипені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. В той же час згідно до п. 22Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15.05.2006 року, передбаченаст.196СКУкраїни відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК ( 2947-14 ) умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Матеріали справи свідчать про те, що відповідач був обізнаний про необхідність утримувати дитину, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення про стягнення з нього аліментів. Проте свої зобов`язання вчасно не виконував. Наданий позивачем розрахунок пені за несвоєчасну сплату аліментів суд визнає вірним, так як сума пені розрахована так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Жодних аргументів на спростування вказаного розрахунку відповідач не навів. Розмір нарахованої пені та правильність розрахунку не оспорював. З огляду на те, що позивачка здійснила розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у відповідності до вимог чинного законодавства, а відповідач наданий розрахунок не спростував, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у зазначеній позивачкою сумі. З урахуванням викладеного, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення пені за прострочення сплати аліментів у розмірі 38191,12 грн. підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. (ч.6 ст.141 ЦПК України) Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, то судовий збір підлягає стягнення на користь Держави з [PERSON] у сумі 908 грн. 00 коп. Також позивач просить стягнути з відповідача на свою користь судові витрати по оплаті правової допомоги в сумі 2000 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved