Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-19 00:00:00

у вересні 2015 року позивач [PERSON] звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , в якому просила: - виділити [PERSON] зі спільної часткової власності в натурі 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] , жилою площею 43,0 кв.м., загальною площею 78,5 кв.м., у складі приміщень: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м.; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] на 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] ; - визнати за [PERSON] право приватної власності на житловий будинок [ADDRESS] , жилою площею 43,0 кв.м., загальною площею 78,5 кв.м.; - встановити порядок користування земельною ділянкою [ADDRESS] , виділивши [PERSON] в натурі 38/100 частин від 0,10 га земельної ділянки пропорційно до частки позивача у праві власності на житловий будинок з урахуванням фактичного її використання. В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що позивач [PERSON] володіє 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] , власником інших 62/100 частин будинку є [PERSON] . Вказаний житловий будинок, жилою площею 85,5 кв.м., загальною площею 175,9 кв.м., складається з двох ізольованих квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Відповідно до правовстановлюючого документу на нерухоме майно - договору дарування від 13.06.1998 року, у користування позивача [PERSON] перейшли наступні приміщення будинку: -1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м., що складає 38/100 частин будинку. Позивач зазначає, що між сторонами склався конкретний порядок користування жилим будинком та земельною ділянкою, розташованою на ній, оскільки будинок розділений на дві окремі ізольовані квартири, що мають окремі виходи. Кожна із квартир має окремі підключення до інженерних мереж (водопровід, газопровід, каналізація, електрика), що дозволяє роздільно експлуатувати кожну ізольовану квартиру. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шумко А.В. від 09.10.20156 року відкрито провадження у справі (т. 1 а.с. 27). 11.12.2015 року представником позивача подано заяву про заміну первісного відповідача [PERSON] на [PERSON] (т. 1 а.с. 36). 11.12.2015 року представником позивача подано заяву про зміну предмета позову, відповідно до якої представник позивача просила суд: - виділити [PERSON] зі спільної часткової власності в натурі 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] ,жилою площею 43,0 кв.м., загальною площею 78,5 кв.м., у складі приміщень: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м.; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] , що складає 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] ; - визнати за [PERSON] право приватної власності на житловий будинок [ADDRESS] , жилою площею 43,0 кв.м., загальною площею 78,5 кв.м. (т. 1 а.с. 39-41). Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28.09.2016 року у справі призначено будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: «Чи можливо виділити в натурі 38/100 житлового будинку [ADDRESS] в складі приміщень: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м. Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (а.с. 100-101). 24.10.2017 року матеріали справи в порядку повторного автоматизованого розподілу передано в провадження судді Шевченко Т.М. (т. 1 а.с. 145). Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М. від 11.11.2019 року поновлено провадження у справі (т. 1 а.с. 127). Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14.12.2020 року у справі призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступне питання: «чи можливо виділити в натурі 38/100 частин житлового будинку у відповідності до переліку будівель, визначених договором дарування, укладеним 13.06.1998 року». Проведення експертизи доручено судовому експерту Черніну Я.О. (т. 2 а.с. 49-51). 14.06.2021 року до суду надійшов висновок за результатами проведення повторної судової будівельно-технічної експертизи № 12/06-21 від 08.06.2021 року (т. 2 а.с. 56-73). Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 16.06.2021 року поновлено провадження у справі (т. 2 а.с. 76). 21.02.2022 року представником позивача подано заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої остання просила суд: - поділити житловий будинок з господарськими будівлями, спорудами [ADDRESS] , зазначений під літерою «а», житловою площею 85,5 кв.м., загальною площею 175,9 кв.м.: - виділивши [PERSON] зі спільної часткової власності в натурі 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] , жилою площею 43,0 кв.м., загальною площею 78,5 кв.м., в складі приміщень: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м.; - виділивши [PERSON] зі спільної часткової власності в натурі 62/100 частин житлового будинку [ADDRESS] , жилою площею 42,5 кв.м., загальною площею 97,4 кв.м., в складі приміщень: 1-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 1-2 коридор, площею 6,1 кв.м., 1-3 житлова, площею 24,0 кв.м., 1-4 житлова, площею 18,5 кв.м., 1-5 коридор, площею 7,8 кв.м., 1-6 коридор, площею 9,7 кв.м., 1-7 ванна, площею 3,3 кв.м., 1-8 кухня, площею 15,8 кв.м., І веранда, площею 5,9 кв.м.; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] на 38/100 частин житлового будинку [ADDRESS] ; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] на 62/100 частини житлового будинку [ADDRESS] (т. 2 а.с. 128-130). 20.06.2022 року від представника позивача надійшла до суду заява про розгляд справи у відсутність позивача та її представника. Відповідач до суду відзив не подавала, з будь-якими заявами процесуального характеру чи клопотаннями до суду не зверталась. Представник позивача надіслала до суду заяву, в якій просить задовольнити позов та розглянути справу у відсутності позивача та представника позивача. Представник відповідача в судовому засіданні не визнала позовні вимоги та заперечувала проти їх задоволення. Вислухавши пояснення представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд надходить до висновку про задоволення позовних вимог з урахуванням заяви про зміну предмету позову в редакції від 21.02.2022 року, з огляду на наступне. Згідно договору дарування, посвідченого 13.06.1998 року державним нотаріусом Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] прийняла у дар нерухоме майно, яким є 38/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Згідно змісту договору, у користування [PERSON] переходять 38/100 частин домоволодіння: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м., жила площа відчужуваної частини складає 43,0 кв.м. (т. 1 а.с. 6). Договір зареєстровано КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об?єкти нерухомого майна» у реєстрі за № 2-1658. Згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , будинок є одноповерховим, двоквартирним, має загальну площу 175,9 кв.м., житлову площу 85,5 кв.м., складається з: - квартири [ADDRESS] , загальною площею 97,4 кв.м., житловою площею 42,5 кв.м., у складі приміщень: 1-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 1-2 коридор, площею 6,1 кв.м., 1-3 житлова, площею 24,0 кв.м., 1-4 житлова, площею 18,5 кв.м., 1-5 коридор, площею 7,8 кв.м., 1-6 коридор, площею 9,7 кв.м., 1-7 ванна, площею 3,3 кв.м., 1-8 кухня, площею 15,8 кв.м., І веранда, площею 5,9 кв.м.; - квартири [ADDRESS] , загальною площею 78,5 кв.м., житловою площею 43,0 кв.м., у складі приміщень: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м. (т. 1 а.с. 7-13). Судовим розглядом встановлено, що приміщення житлового будинку, що відчужені на користь [PERSON] , відповідно до умов договору дарування від 13.06.1998 року, складають квартиру [ADDRESS] цього будинку, яка має загальну площу 78,5 кв.м., житлову площу - 43,0 кв.м. 38/100 частин житлового будинку, а саме - квартира [ADDRESS] окремо забезпечена електро- та газопостачанням. 38/100 частин житлового будинку, а саме - квартира [ADDRESS] , якою користується позивач, має окремий ізольований вхід до цих приміщень та внутрішню глуху стіну між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] . 38/100 частин житлового будинку забезпечені окремими інженерними системами електро-тепло-водозабезпечення та каналізацією, мають окремі лічильники обліку газу, електрики. Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з частиною першою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до частин першої, третьої статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави зробити висновок про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом(квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Згідно висновку експерта за результатами проведеної повторної судової будівельно-технічної експертизи № 12/06-21 від 08.06.2021 року, за результатами технічного дослідження встановлено, що технічно можливо виділити в натурі окремий об?єкт (одиницю) нерухомого майна зі спільної часткової власності 38/100 частин житлового будинку у відповідності до переліку будівель, визначених договором дарування, укладеним 13.06.1998 року, загальною площею 78,5 кв.м., а житловою - 43,0 кв.м., а саме: 2-1 коридор, площею 6,3 кв.м., 2-2 ванна, площею 3,6 кв.м., 2-3 кухня, площею 13,0 кв.м., 2-4 житлова, площею 7,3 кв.м., 2-5 вітальня, площею 12,6 кв.м., 2-6 житлова, площею 8,9 кв.м., 2-7 житлова, площею 8,7 кв.м., 2-8 житлова, площею 18,1 кв.м. (т. 2 а.с. 56-73). Слід зазначити, що матеріали цивільної справи містять два висновки експертів за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, а саме: висновок експертів за результатами проведення комісійної будівельно-технічної експертизи від 21.10.2019 року № 395/396/17-44, виконаний експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (т. 1 а.с. 103-124), та висновок експерта за результатами проведеної повторної судової будівельно-технічної експертизи № 12/06-21 від 08.06.2021 року, виконаний судовим експертом Черніним Я.О. (т. 2 а.с. 56-73). При цьому, суд приймає висновок експерта за результатами проведеної повторної судової будівельно-технічної експертизи № 12/06-21 від 08.06.2021 року, виконаний судовим експертом Черніним Я.О., оскільки під час виготовлення висновку експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз не було враховано матеріали інвентаризаційної справи домоволодіння на [ADDRESS] , надані Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації». При поділі в натурі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто скласти окремий об`єкт нерухомого майна у розумінні статті 181 ЦК України. Згідно з частиною першою статті 183 ЦК України річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною. Отже, поділ жилого будинку в натурі, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Таким чином визначальним для поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість поділу будинку відповідно до часток співвласників. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2012 року у справі № 6-12цс13, а також у постановах Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 205/9065/15-ц, від 27 травня 2020 року у справі № 173/1607/15-ц, від 11 жовтня 2021 року у справі 607/14338/19-ц. Таким чином, суд надходить до висновку про те, що позивачем в ході судового розгляду справи доведено ту обставину, що спірний житловий будинок можливо поділитив натурі відповідно до часток співвласників,кожній зі сторін спору може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру), які мають окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо). відтак, суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Outcome: approved