Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-15 00:00:00

Позивач подала до суду вище вказаний позов посилаючись на ті обставини, що є власником житлового будинку [ADDRESS] , в якому з 08.09.2011 року також зареєстровані відповідачі у справі [PERSON] та [PERSON] , які не є членами її сім`ї. Однак, відповідачі у вказаному будинку фактично не проживають, але і добровільно з реєстраційного обліку в ньому також не знімаються, чим чинять позивачеві перешкоди у праві користування будинком. Тому позивач подала до суду дану позовну заяву, в якій просить суд визнати відповідачів [PERSON] та [PERSON] такими, що втратили право користування житловим будинком [ADDRESS] . 18.05.2022 року ухвалою суду відкрито провадження за вказаним позовом та справу призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін. Одночасно роз`яснено відповідачу його право у 15 денний строк з дня одержання ухвали про відкриття провадження подати на адресу Кодимського районного суду Одеської області відзив на позов. Також судом було вирішено питання про залучення до участі у справі органу опіки та піклування Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, та про витребування від останнього письмового висновку щодо розв`язання спору у даній справі. Копію ухвали надіслано учасникам справи. 01.06.2022 року органом опіки та піклування Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області на виконання ухвали суду було надано висновок від 30.05.2022 року про доцільність визнання малолітнього відповідача [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була своєчасно повідомлена належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-6, 8 п.1 ст. 128 ЦПК України, про що свідчить повідомлення № 6605000096068 про особисте вручення їй 02.06.2022 року рекомендованого поштового відправлення № 6600001279920 із судовою повісткою-повідомленням за адресою зазначеною позивачем у змісті позовної заяви. При цьому, разом із позовною заявою позивачем було подано заяву від 04.05.2022 року (а.с.27) про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила про підтримання у повному обсязі своїх позовних вимог. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] , яка також є законним представником, як мати, малолітнього відповідача [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була своєчасно повідомлена належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-6, 8 п.4 ст. 128 ЦПК України, про що свідчить рекомендоване поштове відправлення № 6600001279873 із судовою повісткою-повідомленням, яке повернуто поштою з проставленням відмітки у довідці Ф.20 про відсутність особи за адресою, яка є її зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (а.с.31). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була своєчасно повідомлена належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-6, 8 п.4 ст. 128 ЦПК України, про що свідчить рекомендоване поштове відправлення № 6600001279938 із судовою повісткою-повідомленням, яке повернуто поштою з проставленням відмітки у довідці Ф.20 про відсутність особи за адресою, яка є її зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (а.с.31). Відповідно до п.1 ч.3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Представник третьої особи органу опіки та піклування Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання орган опіки та піклування був своєчасно повідомлений належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-5 ст. 128 ЦПК України. При цьому, третя особа подала до суду заяву від 16.06.2022 року № 02-17/451 про розгляд справи за відсутності його представника, в якому також зазначив, що позовні вимоги позивача підтримує та не заперечує проти задоволення позову. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи суд встановив, що позивач [PERSON] є власником Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] , про що свідчить копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.01.1994 року, зареєстрованого в реєстрі за № 54 та державну реєстрацію якого здійснено Котовським міжміським бюро технічної інвентаризації 22.02.1994 року (а.с.9). В зазначеному житловому будинку з 08.09.2011 року зареєстровані відповідачі [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується витягом про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 202 від 29.03.2022 року (а.с.10), а також відповіддю-повідомленням Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області від 17.05.2022 року № 02-17/381 на запит суду (а.с.31). Однак, фактично в житловому будинку [ADDRESS] відповідачі [PERSON] та [PERSON] не проживали та не проживають, про що свідчать акти обстеження матеріально-побутових умов проживання (а.с.14-17), складені 11.03.2022 року та 29.04.2022 року депутатом Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області Пан Т.А. із залученням як самого позивача [PERSON] так і свідків [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] , а також письмовими заявами свідків [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] від 01.04.2022 року (а.с.18-20), які посвідчені посадовою особою виконавчого комітету Слобідської селищної ради Подільського району Одеської області. При цьому, відповідачі [PERSON] та [PERSON] добровільно з реєстраційного обліку в будинку не знімаються, чим чинять позивачеві перешкоди у праві користування житловим будинком. Водночас, зі змісту позову виходить, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] не є членами сім`ї позивача [PERSON] яка є співвласником житла. За порівняльним аналізом статей 383, 391, 405\~ЦК України та статей 150, 156 у поєднанні зі статтею 64\~ЖК України слід дійти до висновку що положення статей 383, 391\~ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення статей 405 ЦК України, статей 150, 156\~ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Такий висновок зазначений в постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 22 листопада 2018 року у справі № 591/4595/16-ц (провадження № 61-28757св18). Відповідно до положень ч.1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб Згідно ч.1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Водночас із цим ч.2 ст. 5 ЦПК України передбачає, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (постанов Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, пункт 57 та від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц, пункт 72). В свою чергу застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див. подібні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17(пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40),від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №\~487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)). В свою чергу нормами ст. 72 ЖК України передбачена можливість визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а ст. 107 ЖК України і ст. 405 ЦК України передбачено підстави саме втрати права користування житлом (жилим приміщенням). Ураховуючи вище викладене суд вважає, що позов обґрунтований у зв`язку з чим його необхідно задовольнити у повному обсязі, а відповідачів необхідно визнати такими, що втратили право користування житловим будинком [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Крім того, приймаючи до уваги, що позивачу [PERSON] ухвалою суду від 18.05.2022 року було відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, то суд вважає за необхідне, на виконання вимог\~ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідачів на користь держави судовий збір в розмірі по 992,40 грн з кожного.

Outcome: approved