Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-28 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - [PERSON] про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що 10.10.2020 року з вини відповідача, який проживає поверхом вище в квартирі [ADDRESS] була залита квартира позивачки за [ADDRESS] , власником якої вона є. Вина відповідача в залитті квартири позивачки встановлена та підтверджена актом обстеження квартири від 17.10.2020 року №1, складеним комісією ОСББ «Товтри» та висновком експертного дослідження №188Д-11/20. В результаті пошкодження квартири позивачці завдана майнова шкода на суму 155213,00 грн. Відповідач відмовляється добровільно відшкодувати завдані позивачці збитки, провести або оплатити відновлювальний ремонт пошкодженого майна, відшкодувати вартість пошкодженого майна. Позивачка просить стягнути з [PERSON] на її користь у якості відшкодування завданої матеріальної шкоди 155213 грн., у якості відшкодування моральної шкоди 25000 грн. та стягнути витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 6060 грн.. 17 травня 2021 року представник відповідача адвокат Хлімоненкова М.В. подала відзив на позов, з якого вбачається, що відповідач вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки позивачка є лише співвласником квартири і стягнення на її користь усіх витрат по відновленню квартири, може порушити права іншого співвласника, також вказує, що позивачем не надано жодних доказів, що підтверджували б факт перебування у власності позивачки об`єктів рухомого майна (пошкодженого) та їхню вартість, відповідач не заперечує того, що залиття квартири призвело до хвилювань позивача, проте, заявлений розмір моральної шкоди є надмірним і не відповідає дійсному розміру. Просить врахувати вищевказані заперечення на позов при прийнятті рішення у справі. 29 листопада 2021 року на адресу суду від представника позивача адвоката Савлівої Л.О. надійшла уточнена позовна заява, в якій просить стягнути з [PERSON] на її користь у якості відшкодування завданої матеріальної шкоди 152773 грн., у якості відшкодування моральної шкоди 25000 грн. та стягнути витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 6060 грн.. Позивачка та її представник адвокат Савліва Л.О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити. Крім того пояснили, що син позивачки хворіє на алергію , тому всі будівельні матеріали, які використовувались при ремонті в його кімнаті були протиалергійні та меблі в кімнаті сина були виготовленні теж з протиалергійних матеріалів. після затоплення квартири в усіх приміщеннях була сирість, з`явилася цвіль. Всі меблі розпухли, двері міжкімнатні перестали зачинятись. Представник відповідача адвокат Хлімоненкова М.В. в судовому засіданні заперечує проти задоволення позову. Крім того пояснила, що відповідач пропонував позивачці, що зробить ремонт в її квартирі власними силами, однак позивачка відмовилась від його пропозиції. Розмір шкоди позивач підтверджує неналежними доказами, електронні копії не підписані цифровим пі дписом, витяги з сайтів не завірені власниками сайтів. Третя особа - [PERSON] в судове засідання не з`явився, 13 вересня 2021 року подав до суду заяву, в якій підтвердив, що є співвласником вищевказаної квартири, а також те, що витрати по ремонту та відновленню квартири несе його колишня дружина [PERSON] самостійно, тому підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити. Вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, суд вважає, що позов слід задовольнити частково. Судом встановлено,\~що позивач є співвласником (1/2 частки) квартири [ADDRESS] , іншим співвласником є [PERSON] , дана обставина підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 18729753 від 07.05.2008 р. та інформаційною довідкою №244528115 від 16.02.2021 р. Власником іншої частини квартири є [PERSON] , який в даній квартирі не проживає і подав заяву , що всі витрати по ремонту квартири буде нести позивачка. З копії акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення від 17 жовтня 2020 р. вбачається, що залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок витоку води у квартирі [ADDRESS] , що розташована у тому ж будинку, вартість майнової шкоди не оцінювалась. З копії Висновку експертного дослідження №188Д-11/20 який було надано по заяві позивачки про визначення вартості ремонтно-будівельних робіт та матеріалів необхідних для ліквідації наслідків залиття квартири [ADDRESS] вбачається, що така вартість становить 107503,00 грн. Допитаний в судовому засіданні експерт [PERSON] дав показання, що при складанні висновку він розумів , що несе кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України. З копії Рахунку-фактури від 27.09.2021 року вбачається виданого ПП. [PERSON] , що вартість відновлювального ремонту пошкоджених меблів у квартирі позивачки становить 35000,00 грн. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 ЦК України). Положеннями ч. 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди (п. 8, 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України). Так, згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ч. 2 ст. 22 ЦК України). Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Разом з тим, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини, як це визначено ч. 2 ст. 1166 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При цьому, відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, як це визначено ст. 13 ЦПК України. Кожна сторона, відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З наданого суду висновку вбачається, що розмір матеріального збитку складає 107503,00 грн., за проведення кошторисного розрахунку позивачем було сплачено 6000,00 грн., а вартість відновлювального ремонту пошкоджених меблів у квартирі позивачки становить 35000,00 грн. Відповідач не надав суду будь-яких доказів на спростування своєї вини в залитті або вартості відновлювального ремонту. Таким чином, суд вважає за можливе покласти в основу рішення вищевказану суму збитків. Щодо відшкодування моральної шкоди суд вважає за необхідне зазначити наступне. Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце пошкодження автомобіля, яке є власністю Позивача. Суд, вирішуючи питання про стягнення моральної шкоди, враховує поведінку відповідача, внаслідок дій якого відбулось залиття квартири позивача та пошкодження належного позивачу майна, а також відмову відповідача у добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду, що потягло за собою також низку незручностей в житті позивача та завдало останній моральних страждань через невиправдане очікування, дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення моральна шкода в розмірі 15000,00 грн. Позов в частині стягнення з відповідача 10270 гривень : вартості тумби для умивальника 2500 гривень та пральної машинки 7700 гривень слід відмовити, оскільки вартість цих речей не підтверджена належними доказами. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачці було відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 1969 гривень 83 коп. Виходячи з\~наведеного та\~

Outcome: approved