Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням. В обґрунтування своїх вимог посилається на наступні обставини. Вона, на підставі договору дарування від 28 серпня 2019 року, є власником квартири [ADDRESS] . У належній їй квартирі, крім неї, зареєстровані відповідачі по справі, які їй доводяться онуками та які за адресою реєстрації не проживають з 2010 року. На даний час їх місце перебування та проживання їй невідоме, а тому дії щодо врегулювання питання в позасудовому порядку вона позбавлена вчинити, хоча реєстрація відповідачів для неї створює незручності, оскільки вона змушена нести додаткові витрати по утриманню квартири. Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, вона змушена звернутися до суду та просить визнати [PERSON] та [PERSON] такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою [ADDRESS] . Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 січня 2022 року дану справу було прийнято до розгляду за правилами\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомлення сторін. Учасникам справи було надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі та одночасно надіслано копії позовної заяви та доданих до неї документів. Відповідачам було встановлено строк для надіслання (надання) до суду відзиву, у відповідності до ст.178 ЦПК України, на позовну заяву і всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову (а.с.18-19). Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть, якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.\~ Відповідачі про розгляд справи були повідомлені належним чином, про що свідчать повідомлення про поштові відправлення (а.с.22-23), однак своїм правом, визначеним ст.178 ЦПК України на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористалися, будь-які заяви чи клопотання на адресу суду не надходили. Крім цього, відповідачі про розгляд справи повідомлялися на офіційному сайті «Судової влади» (а.с.20-21). Згідно ч.8\~ст.178 ЦПК України,\~у\~разі ненадання\~відповідачем відзиву\~у встановлений\~законом строк\~без поважних\~причин суд\~вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Згідно\~ ст.71 ЦК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за\~\~ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Відповідно до\~ ст.72 ЖК України, визнання особи такою,\~\~що втратила право\~\~ користування\~\~ жилим приміщенням\~\~внаслідок\~\~відсутності\~\~цієї\~\~особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Судом встановлено, що [PERSON] , на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Мігуновим С.О. 28 серпня 2019 року та зареєстрованого в реєстрі за № 984 належить квартира [ADDRESS] (а.с.5-8). Відповідно до довідки, виданої 09 листопада 2021 року ОСББ «№ 43», крім позивачки, зареєстровані відповідачі по справі (а.с.12). Однак, [PERSON] та [PERSON] за адресою реєстрації не проживають з 2010 року. Факт їхнього непроживання підтверджується актом від 09 листопада 2021 року, складеного ОСББ «№ 43» (а.с.9). Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. За таких обставин, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] з 2010 року за адресою своєї реєстрації не проживають без поважних причин, не сплачують кошти за користування жилим приміщенням і комунальні послуги, не несуть інших витрат по\~утриманню квартири та\~добровільно не усувають ці порушення, а тому, виходячи із вимог\~ст.71 ЖК України, позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved