Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про встановлення часток у спільному сумісному праві власності на майно. В обґрунтування позову зазначила, що на підставі розпорядження органу приватизації № 36109 від 28.03.1994р. було видане Свідоцтво про право власності на житло, яке розташоване за адресою - [ADDRESS] , внесене в реєстрову книгу за № 17-1011 від 28.03.1994р. наступним особам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] . Після смерті чоловіка позивач залишилась проживати в квартирі одна. Згодом позивач вирішила розпорядитися належною їй часткою у спільному майні, а саме часткою у праві власності на квартиру [ADDRESS] та подарувати її своїй доньці [PERSON] . З цією метою звернулась повторно до приватного нотаріуса Бежана А.В. , однак нею було отримано відмову, оскільки для оформлення договору дарування належної позивачу частки у праві приватної власності на квартиру [ADDRESS] , на користь [PERSON] , необхідна наявність згоди всіх співвласників, або нотаріально посвідчений договір про поділ нерухомого майна, укладений між усіма співвласниками. Друга донька позивача - [PERSON] разом із своєю дочкою [PERSON] не проживають у вказаній квартирі понад 20 років. Враховуючи, що позивач не може отримати згоду всіх співвласників на розпорядження належної їй частки у спільній сумісній власності, а отже не може в повній мірі реалізувати своє право власника на розпорядження належного їй майном, оскільки один із співвласників помер, а двоє інших ухиляються від вчинення нотаріальних дій стосовно спільного майна, позивач вимушена звернутись до суду з даним позовом. Ухвалою судді про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 25.04.2022 року було постановлено проводити розгляд справи у спрощеному провадженні із повідомлення та участю сторін. Позивач у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином, проте представник позивача надала суду заяву про слухання справи за відсутності позивача та її представника, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Відповідач по справі [PERSON] про дату, час та місце судового засідання повідомлялася судом відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України, надала до суду заяву, якою позовні вимоги визнала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити та справу слухати за її відсутності. Відповідач по справі [PERSON] про дату, час та місце судового засідання повідомлялася судом відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить суд задовольнити позов. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання повторно не з`явились без поважних причин. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялися судом відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Відзив у встановлений судом строк не подавали. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази на які він посилається звертаючись до суду з відповідним позовом, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. 18.02.1994р. чоловік позивача [PERSON] отримав дозвіл на приватизацію житлової квартири [ADDRESS] , на підставі Рішення виконкому Малиновської районної ради народних депутатів за № 188 від 18.02.1994р. Розпорядженням органу приватизації № 36109 від 28.03.1994р. було задоволене прохання наймача [PERSON] і передано у спільну сумісну власність 2-х кімнатну квартиру, площею 45,3 кв.м за адресою [ADDRESS] , наступним особам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . На підставі вказаного розпорядження 28.03.1994р. було видане Свідоцтво про право власності на житло, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , внесене в реєстрову книгу за № 17-1011 від 28.03.1994р. наступним особам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У вказаній квартирі вони проживали всі разом, позивач проживає в даній квартирі по теперешній час, приблизно з 2016р. донька позивача [PERSON] і онука [PERSON] почали проживати окремо, друга донька позивача - [PERSON] разом із своєю дочкою [PERSON] не проживають у вказаній квартирі понад 20 років. Після отримання свідоцтва про право власності на житло вони не реєстрували його ні в БТІ, ні в Реєстрі нерухомого майна. У 2020 році чоловік позивача - [PERSON] почав сильно хворіти, вони вирішили зареєструвати належним чином право власності на квартиру [ADDRESS] . З цією метою звернулись до приватного нотаріуса Бежана А.В., який з метою реєстрації речових прав робив відповідні запити, а також викликав до нотаріальної контори доньку позивача- [PERSON] і її доньку [PERSON] , оскільки без них неможливо було здійснити вказану нотаріальну дію. Однак на численні виклики поштою, телефоном відповідачі до нотаріуса не з`являлись. [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] . Після смерті чоловіка позивач залишилась проживати в квартирі одна. Згодом позивач вирішила розпорядитися належною їй часткою у спільному майні, а саме часткою у праві власності на квартиру [ADDRESS] , подарувати її своїй доньці [PERSON] . З цією метою звернулась повторно до приватного нотаріуса Бежана А.В., однак нею було отримано відмову. Згідно відповіді за № 36/01-16 від 02.02.2021р. нотаріусом вказано, що для оформлення договору дарування належної позивачу частки у праві приватної власності на квартиру [ADDRESS] , на користь [PERSON] , необхідна наявність згоди всіх співвласників, або нотаріально посвідчений договір про поділ нерухомого майна, укладений між усіма співвласниками. Відповідно до положень ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення по справі і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст. 369 ЦК України розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Положеннями ч. 2 статті 370 ЦК України передбачено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Частинами 1,2 ст. 372 ЦК України встановлено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділено між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, встановлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлене домовленістю між ними або законом. Положеннями ч.4 ст. 372 ЦК України передбачено, що договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Таким чином, оцінюючи зібрані докази по справі в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв`язку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved