Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

Заступник керівника\~Чернігівської місцевої\~прокуратури звернувся\~до суду\~в інтересах держави в особі Ріпкинської селищної ради з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з останнього шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, в розмірі 2737 грн. Позовні вимоги\~мотивовані тим,\~що 29.03.2021,\~близько 03\~години 30\~хвилин,\~ [PERSON] ,\~на території\~Задеріївського старостинського\~округу,\~на затоці\~р.\~Сож,\~в порушення\~п.\~3.15\~Правил любительського\~і спортивного\~рибальства у\~внутрішніх водоймах\~України,\~здійснював на\~гумовому човні\~вилов риби\~забороненим знаряддям\~лову сітками\~зяберними,\~виловивши цінних\~порід риб:\~окунь 11\~шт.,\~щука 4\~шт.,\~плітка 12\~шт.,\~синець 2\~шт.\~Внаслідок незаконного\~добування риби,\~відповідач заподіяв\~шкоду,\~яка,\~згідно розрахунку\~передбаченого постановою\~КМУ від\~21.11.2011\~№ 1209,\~складає 2737\~грн.\~За вказаним\~фактом постановою\~Ріпкинського районного\~суду Чернігівської\~області від\~22.04.2021 [PERSON] було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн, з конфіскацією незаконного знаряддя лову - сіток зяберних, гумового човна та незаконно виловленої риби. Постанова набрала законної сили. Оскільки шкода заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби залишилася не відшкодованою, тому заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури звернувся до суду із вищезазначеним позовом в інтересах держави в особі Ріпкинської селищної ради. У судове засідання прокурор та представник позивача Ріпкинської селищної ради не з`явилися, надавши до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, про причини своєї неявки суд не повідомив, відзиву на позов не надіслав. Представник Державної екологічної інспекції у Чернігівській області у судове засідання не з`явився, надавши до суду пояснення, в яких просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено,\~що постановою\~Ріпкинського районного\~суду Чернігівської\~області від\~22.04.2021\~ [PERSON] \~було винним у вчиненні\~правопорушення,\~передбаченого ч.\~4\~ст.\~85\~КУпАП,\~та накладено\~на нього\~стягнення у\~виді штрафу\~в розмірі\~340\~грн, з конфіскацією незаконного знаряддя лову - сіток зяберних, гумового човна та незаконно виловленої риби. Вказана постанова набрала законної сили 07.05.2021, а [PERSON] було сплачено штраф у розмірі 340 грн, що підтверджується фіскальним чеком АТ «УКРПОШТА» від 22.04.2021. У вказаній постанові судом було встановлено, що 29.03.2021, близько 03 години 30 хвилин, [PERSON] , на території Задеріївського старостинського округу, на затоці р. Сож, в порушення п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, здійснював на гумовому човні вилов риби забороненим знаряддям лову сітками зяберними, виловивши цінних порід риб: окунь 11 шт., щука 4 шт., плітка 12 шт., синець 2 шт. За змістом ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої винесена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Постановою суду від 22.04.2021 у справі про адміністративне правопорушення № 743/419/21 доведено протиправність дій відповідача та його винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, наявність безпосереднього причинного зв`язку між винними неправомірними (протиправними) діями вказаної особи та завданою навколишньому природному середовищу шкодою, яка виявилася у вартості незаконно виловленої риби. Разом з тим, як вбачається зі змісту вказаної постанови суду, питання відшкодування збитків, спричинених адміністративним правопорушенням, не було вирішено. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 4 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 затверджено «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів видних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України». З розрахунку розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування риби, здійсненого 29.03.2021 на території Задеріївської громади Ріпкинського ОТГ Чернігівського району та області на затоці р. Сож, громадянином [PERSON] , вбачається, що він проведений відповідно до Додатку №1, станом на 29.03.2021, Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів видних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209, та завдана шкода складає 2737 грн. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Відповідно до ст. 131 - 1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Ч. 1, 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. З листа Ріпкинської селищної ради Чернігівської області № 2278/03-15 від 18.11.2021, вбачається, що Ріпкинська селищна рада надала погодження щодо представництва Чернігівською окружною прокуратурою інтересів держави в її особи при зверненні до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків завданих навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, а також те, що селищна рада раніше з відповідною позовною заяву до суду не зверталася та не планує звертатися. Таким чином, оскільки орган місцевого самоврядування ухилився від вжиття заходів, спрямованих на забезпечення відшкодування заподіяної шкоди, що вбачається з матеріалів справи, з метою захисту інтересів держави, прокурором обґрунтовано пред`явлено позов в інтересах держави в особі Ріпкинської селищної ради. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З врахуванням наведеного, оскільки факти, викладені прокурором у позовній заяві в обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження, є достовірними та обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Також з відповідача на користь Чернігівської обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір, сплачений при поданні позову, пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 2270 грн, що передбачено ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved