Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся 08 липня 2021 року до суду з позовною заявою до [PERSON] про повернення безпідставно набутих коштів внаслідок невиконання договору підряду. Свої позовні вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує тим, що 05.01.2021 року між сторонами був укладений договір підряда в смт Бородянка Київської області. Відповідно до п.1.1. зазначеного вище договору, замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання виконати наступні роботи: виготовлення каркасного будинку 6х6 (36 кв.м), тераси 2,5х6 (15 кв.м), забора із профнастила 65 метрів погонних, ворота 4 метра, калітка 1 метр в строк з 05.01.2021 року до 30.04.2021 року. Як зазначено в п.3.1 договору за виконану роботу замовник сплачує підряднику 171000,00 грн.. Замовник вносить предоплату 60% від вказаної суми. Відповідно до умов договору 05.01.2021 року замовник вніс предоплату в розмірі 100000,00 грн.. Крім того, 26.05.2021 року позивач сплатив відповідачу ще 40000,00 грн., що підтверджується розпискою відповідача [PERSON] від 26.05.2021 року. Всього станом на момент звернення до суду позивач сплатив відповідачу 140000,00 грн.. В свою чергу, відповідач [PERSON] умови договору не виконав, навіть не приступив до виконання робіт передбачених договором підряду від 05.01.2021 року. Позивач неодноразово звертався до відповідача в телефонному режимі з вимогою про виконання договору, але відповідач так і не приступив до виконання умов договору, хоча строки виконання робіт закінчились ще 30.04.2021 року, у зв`язку з чим позивач змушений звертатись до суду за захистом своїх законних прав та інтересів. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, однак адвокат Глущенко В.В., який діє в його інтересах, надав на адресу суду заяву, згідно якої просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити у повному обсязі. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Дослідивши та вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що згідно Договору купівлі-продажу земельної ділянки серії НМВ №375586, посвідченого 28.10.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою Д.Т., [PERSON] є власницею земельної ділянки площею 0,0600 гектарів, кадастровий номер 3221088600:04:003:0268, що розташована за адресою: Київська область, Бородянський район, Шибенська сільська рада, садове товариство «Озерний». 05.01.2021 року між сторонами був укладений договір підряда в смт Бородянка Київської області. Відповідно до п.1.1. зазначеного вище договору, замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання виконати наступні роботи: виготовлення каркасного будинку 6х6 (36 кв.м), тераси 2,5х6 (15 кв.м), забора із профнастила 65 метрів погонних, ворота 4 метра, калітка 1 метр в строк з 05.01.2021 року до 30.04.2021 року. Як зазначено в п.3.1 договору за виконану роботу замовник сплачує підряднику 171000,00 грн.. Замовник вносить предоплату 60% від вказаної суми. Відповідно до умов договору 05.01.2021 року замовник вніс предоплату в розмірі 100000,00 грн.. Крім того, 26.05.2021 року позивач сплатив відповідачу ще 40000,00 грн., що підтверджується розпискою відповідача [PERSON] від 26.05.2021 року. Всього станом на момент звернення до суду позивач сплатив відповідачу 140000,00 грн.. В свою чергу, відповідач [PERSON] умови договору не виконав, навіть не приступив до виконання робіт передбачених договоромпідряду від 05.01.2021 року. Позивач неодноразово звертався до відповідача в телефонному режимі з вимогою про виконання договору, але відповідач так і не приступив до виконання умов договору, хоча строки виконання робіт закінчились ще 30.04.2021 року, сплачені грошові кошти відповідач позивачу теж не повернув. Відповідно до\~ст. 837 ЦК України\~за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до\~ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України\~також передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до\~ст. 651 ЦК України, у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Як визначено\~ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до\~ст. 614 ЦК України\~особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відповідачем [PERSON] не надано суду будь-яких належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів відсутності його вини у порушенні укладеного 05.01.2021 року Договору підряду. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 81 ЦПК України\~закріплений обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. При цьому у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. За період розгляду справи відповідач [PERSON] наданим правом не скористався, жодних доказів вчинення ним усіх доступних йому дій щодо виконання укладеного 05.01.2021 року Договору підряду не надав. Відповідно до\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, та належно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи. Відповідно до\~ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~при розгляді справ суди застосовують\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Статтею 6 Конвенції закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначає, що з метою належного забезпечення гарантованого ст. 6 Конвенції права, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. У рішенні Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. На підставі дослідження матеріалів справи, основуючись на нормах процесуального права, з урахуванням доведеності факту невиконання стороною умов Договору, судом встановлено, що відповідачем [PERSON] не доведено відсутності його вини у невиконанні Договору підряду від 05.01.2021 року. За змістом ч. 1\~ст. 1212 ЦК України\~безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. У п. 3 ч. 3\~ст. 1212 ЦК України\~передбачено, що положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Тлумачення ч. 3 ст.\~651, ч. 4 ст.\~653, п. 3 ч. 3 ст.\~1212 ЦК України\~дає підстави для висновку про те, що якщо одна зі сторін договору передала у власність іншій стороні певне майно (сплатила кошти) і судом встановлено порушення еквівалентності зустрічного надання внаслідок невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків однієї зі сторін, то сторона, що передала майно (сплатила кошти), має право вимагати повернення переданого іншій стороні в тій мірі, в якій це порушує погоджену сторонами еквівалентність зустрічного надання. Тобто якщо сторона, яка виконала зобов`язання, проте не отримала зустрічного надання в обсязі, який відповідає переданому майну (сплаченим коштам), і згодом відмовилася від договору, то вона може вимагати від сторони, яка порушила договір і не здійснила зустрічного надання, повернення майна (коштів) на підставі п. 3 ч. 3\~ст. 1212 ЦК України. Відповідний висновок\~сформований Верховним\~Судом за\~результатами розгляду\~справи №537/4259/15-ц\~(провадження\~№61-592св20)\~у постанові\~від 25.03.2020\~року. Суд також зазначає, що предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених\~статтею 11 ЦК України). Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок iншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у iншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Суд зазначає, що позивач [PERSON] свої зобов`язання за Договором підряду від 05.01.2021 року щодо оплати робіт у сумі 140000,00 грн. виконав, проте відповідач [PERSON] послуги за зазначеним вище договором підряду не виконав, а отже позовні вимоги позивача [PERSON] підлягають задоволенню. Відповідно до частин 1,2 ст.141 ЦПК України, судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно частин\~1,2\~ ст.\~137\~ЦПК \~України,\~витрати,\~пов`язані з\~правничою допомогою\~адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Оскільки позовні вимоги позивача задоволені у повному обсязі, з відповідача [PERSON] підлягають стягненню на користь позивача [PERSON] витрати зі сплати судового збору у розмірі 1400,00 грн. та сплачені відповідно до квитанції №024 від 05.03.2021 року витрати на отримання правової допомоги у розмірі 10000,00 грн. та 14000,00 грн.. Враховуючи вищезазначене,

Outcome: approved