Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-03 00:00:00

Позивач [PERSON] 21.07.2021 року звернувся до суду з позовною заявою, в якій зазначив, що він та відповідач [PERSON] перебували у шлюбі з 25.08.1977 року, який розірваний. Під час шлюбу вони придбали квартиру за квартира за адресою: [ADDRESS] . В провадженні Залізничного районного суду перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ майна, а саме: квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Після звернення до суду, йому стало відомо, що ця квартира була реалізована в ході виконавчого провадження ВП № 59485025, яке перебувало на виконанні у відповідача , Приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. за виконавчим провадженням, стягувачем був ПАТ «Украгазбанк», а боржником була [PERSON] . Правовідносини між ним, відповідачем [PERSON] та ПАТ«Укргазбанк» почались 10 серпня 2007 року , коли був укладений кредитний договір. Сихівським районним судом м.Львова від 25.06.2015 постановлено рішення, яким позовні вимоги банку задоволені: стягнути солідарно з нього та [PERSON] на користь відповідача ПАТ АК «Укргазбанк» 40019,25доларів США, що еквівалентно 847207,52грн., а також 31554,62грн. заборгованості по кредитному договору №107-р від 10 серпня 2007 року. Приватного виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. було відкрите виконавче провадження ВП № 59485025 від 07.08.2019 року, боржником та учасником виконавчого провадження була визначена тільки третя особа за даним позовом [PERSON] . В ході виконання рішення суду приватним виконавцем було накладено арешт на кошти та все рухоме і нерухоме майно [PERSON] . Зокрема під стягнення потрапила квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] .Зазначена квартира була реалізована з електронних торгів 04 вересня 2019 року за суму 1443 240, 00 гривень, переможцем електронних торгів став відповідач [PERSON] . В подальшому переможець аукціону [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Р.Т. для реєстрації права власності відповідно до чинного законодавства України на придбану з електронних торгів квартиру, Приватним нотаріусом видано Ковалю І1.Г'. свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. В подальшому [PERSON] звернувся до ТзОВ «Інвентарі Груп» за для проведення розподілу квартири на два самостійних об`єкти нерухомого майна. Відповідно ТзОВ «Інвентарі Груп» надано [PERSON] висновок щодо розподілу об`єкта нерухомого майна. Відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Дерев`янко Л.М. зареєстровано нові об`єкти нерухомого майна, а саме за адресою [ADDRESS] та за адресою [ADDRESS] . вважає, що квартира [ADDRESS] , яка належала [PERSON] , була реалізована в ході виконавчого провадження № 59485025 з допущенням\~Приватним виконавцем\~виконавчого округу\~Львівської області\~Маковецьким З.В.\~грубого порушення.\~Він перед вирішенням питання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника повинен з`ясувати питання, чи не володіє боржник даним нерухомим майном спільно з іншими особами, після чого вирішувати питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами. Приватний виконавець Маковецький З.В. тільки і пересвідчився в тому, що квартира зареєстрована на боржника і не з`ясував його сімейний стан та не встановив, чи придбана квартира в період шлюбу. Ураховуючи, що спільна квартир є спільною сумісною власністю його та [PERSON] як така, що придбана у період шлюбу, вважає, що відчуження належної позивачу частки у квартирі на електронних торгах є порушенням його прав як співвласника вказаного майна. Просить суд визнати електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 4.09.2019 року із реалізації арештованого майна за лотом № 367456, а саме: квартири [ADDRESS] недійсними: визнати протокол № 429833 проведення електронних торгів від 04 вересня 2019 рою із реалізації арештованого майна за лотом № 367456 недійсним; визнати акт про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна від 10 вересня 2019 року приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича недійсним; визнати свідоцтво, видане Приватним нотаріусом ЛМНО Гусак Р.Т про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер1416, видане 11.09.2019, про належність [PERSON] па праві власності квартири [ADDRESS] недійсним та стягнути з відповідачів понесені судові витрати. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, додав, що він не був учасником торгів, він проживає у квартирі [ADDRESS] , а [PERSON] проживає на [ADDRESS] . З [PERSON] шлюб розірваний у 2020 р., точної дати не пам`ятає. Кредит в банку брали разом з [PERSON] у 2007 році, він у нотаріуса давав згоду на отримання кредиту. Квартиру, яка була предметом торгів, разом з дружиною придбали у 2014 році. Кредит платили 7 років. Про заборгованість за кредитом йому було відомо. На час рішення суду про стягнення заборгованості він проживав разом з дружиною, вели разом спільне господарство. У 2019 року до нього на вул. Литовську приходив державний виконавець, повідомив про примусове виконання рішення суду. Просив задовольнити позовні вимоги. Представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги, зазначив, що квартира [ADDRESS] є спільною сумісною власністю позивача та третьої особи [PERSON] , позивач не був учасником торгів. Тому потрібна була згода позивача на відчуження квартири на торгах. Державний виконавець мав виділити позивачу частку у спільному майні. Просив задовольнити позов. Відповідач Приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький З.В. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був попереджений належним чином, причина неявки суду невідома, надав відзив на позовну заяву, позовні вимоги не визнає. Представник відповідача Приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, зазначив, що кредитні кошти позивач брав спільно з третьою особою [PERSON] , давав згоду на кредит, тому вони солідарно мають нести відповідальність за погашення кредиту. Приватний виконавець діяв в межах закону. За скаргою [PERSON] до Міністерства юстиції на дії державного виконавця була проведена перевірка, не було встановлено ніяких порушень з боку виконавця. Позивач також є боржником за кредитними зобов`язаннями, оскільки давав згоду на отримання кредиту. Перевіряти чи було майно набуте спільно чи ні, не входить в обов`язок виконавця. Просив у позові відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причина неявки суду невідома, надав відзив на позовну заяву, позовні вимоги не визнає. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, зазначив, що позов є безпідставний, заборгованість перед банком виникла у позивача та [PERSON] за кредитними зобов`язаннями солідарно, що зазначено і в рішенні Сихівського районного суду м.Львова від 25.06.2015 року та після отримання виконавчого листа банк звернувся до виконавця з приводу виконання рішення суду, в ході примусового виконання був накладений арешт на все рухоме майно [PERSON] та [PERSON] , зокрема квартиру [ADDRESS] . Вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову, просив відмовити у повному обсязі, торги відбулися без порушень законодавства. Відповідач Державне підприємство «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причина неявки суду невідома, відзив на позовну заяву суду не надав. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала, просила позов задовольнити. Представник третьої особи ПАТ АБ «Укргазбанк» Шищак І.С. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, зазначила, що кредитний договір був укладений в інтересах сім`ї [PERSON] , що підтверджується договором поруки, укладеним з позивачем, надання позивачем в іпотеку квартири, в якій він проживає та яка йому належить. Вважає, що підстави для задоволення позову відсутні. Приватні нотаріуси Львівського міського нотаріального округу Гусак Р.Т. та [PERSON] в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причина неявки суду невідома. Суд, вислухавши осіб, які приймали участь у справі, дослідивши матеріали справи та надавши їм оцінку в їх сукупності, вважає, що вимоги позивача підлягають відмові з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] 25 серпня 1977 року, про що був зроблений актовий запис за № 2500 від 25 серпня 1977 року Львівським Палацом урочистих подій. На підставі кредитного договору №107-р від 10 серпня 2007 року, укладеного з ПAT «Укргазбанк», [PERSON] було надано кредит у вигляді невідновлювальної відкличної кредитної лінії в сумі 77 000 доларів США на строк з 10 серпня 2007 року по 09 серпня 2019 року, зі сплатою 12,5% річних. Згідно умов договору [PERSON] зобов`язувалася здійснювати погашення кредиту із сплатою нарахованих відсотків згідно встановленого графіка. Як вбачається з Договору поруки від 10 серпня 2007 року в якості забезпечення виконання зобов`язань за вищевказаним кредитним договором з позивачем [PERSON] був укладений договір поруки від 10 серпня 2007 року, згідно якого останній несе солідарну відповідальність за зобов`язаннями позичальника [PERSON] , Як вбачається з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 10.08.2007 року був укладений іпотечний договір №1915, зареєстрований приватним нотаріусом Шапіро І.В., об`єктом обтяження якого є квартира за адресою [ADDRESS] , іпотекодержателем є ВАТ АТ «Укргазбанк», іпотекодавцем [PERSON] , боржник [PERSON] , розмір зобов`язання 77000,00 дол.США за кредитним договором №107-р від 10 серпня 2007 року. Квартира [ADDRESS] згідно до реєстру права власності на нерухоме майно належить на праві власності позивачу [PERSON] . Рішенням Сихівського районного суду м.Львова від 25.06.2015р.(справа №464/6878/14-ц) позов AT «Укргазбанк» задоволений, стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь позивача 40019, 25 доларів США, що еквівалентно 847207,52 грн., а також 31554,62 грн. заборгованості по кредитному договору №107-р від 10 серпня 2007 року та судовий збір. Виконавчий лист виданий 15.01.2018 року. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. відкрито виконавче провадження ВП №59485025 від 08.07.2019 року про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» 40019, 25 доларів США, що еквівалентно 847207,52 грн., а також 31554,62 грн. заборгованості по кредитному договору №107-р від 10 серпня 2007 року. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. від 24.07.2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №59485025 [PERSON] для надання Звіту про вартість описаного майна з метою його подальшої реалізації. За висновком [PERSON] від 25.07.2019 року, який діє на підставі Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності №1012/17 від 18 жовтня 2017 року, ринкова вартість квартири , розташованої за адресою [ADDRESS] становить 1443240грн. без врахування ПДВ. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. від 25.07.2019 року накладено арешт на майно боржника [PERSON] , а саме квартиру, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Зазначена квартира належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 26.12.2015 року, державна реєстрація здійснена приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Тертичною Е.В. Приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький З.В. повідомив [PERSON] та ПАТ АБ «Украгазбанк» своїм повідомленням за №2434 від 26.07.2019 року про результати оцінки майна, а саме квартири що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Про отримання такого повідомлення [PERSON] свідчить її відмітка 30.07.2019р. на поштовому повідомленні про вручення. Приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. було сформовано та направлено до державного підприємства "Сетам" 01.08.2019 року заявку на реалізацію трьохкімнатної квартири загальною площею 90,0 кв.м житловою площею 51,0кв.м за адресою [ADDRESS] у рамках виконавчого провадження ВП№9485025 від 08.07.2019 року. Відповідно до Протоколу №429833 від 04.09.2019 року було проведено електронні торги з реалізації майна трикімнатної квартири загальною площею 90,0 кв.м за адресою [ADDRESS] . В акті від 10.09.2019 року «Про проведені електронні торги» приватним виконавцем Маковецьким З.П. зазначається початкова ціна нерухомого майна, а саме квартири [ADDRESS] боржника [PERSON] та [PERSON] , також те, що організатором електронних торгів Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги на офіційному веб-сайті електронних торгів. Згідно з Протоколом проведення електронних торгів №429833 від 04.09.2019 року реалізовано вищевказане нерухоме майно, єдиним учасником та переможцем торгів визнано [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом пункту 3 частини 1 статті 129 Конституції України, ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести належними і допустимими доказами ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Частиною першою статті 15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215\~ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16. Відповідно до ч. 1 ст.\~203\~ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 статті 215\~ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Пунктом 7 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~розгляду цивільних\~справ про\~визнання правочинів\~недійсними» №\~9\~від 06\~листопада 2009\~року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Законом України\~"Про\~виконавче провадження"\~від 02.06.2016\~№ 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів". Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Частиною 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», передбачено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей. Пунктом 4 ст.\~18\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» на сторін виконавчого провадження покладено обов`язок невідкладно, не пізніше наступного робочого дня після настання відповідних обставин, письмово повідомити виконавцю про повне чи часткове самостійне виконання рішення боржником, а також про виникнення обставин, що обумовлюють обов`язкове зупинення вчинення виконавчих дій, про встановлення відстрочки або розстрочки виконання, зміну способу і порядку виконання рішення, зміну місця проживання чи перебування (у тому числі зміну їх реєстрації) або місцезнаходження, а боржник - фізична особа - також про зміну місця роботи. Серед іншого, в порядку п.5 ст.\~18\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» боржник зобов`язаний утримуватися від вчинення дій, що унеможливлюють чи ускладнюють виконання рішення, за рішеннями майнового характеру подати виконавцю протягом п`яти робочих днів з дня відкриття виконавчого провадження декларацію про\~доходи та майно боржника, зокрема про майно, яким він володіє спільно з іншими особами, про рахунки у банках чи інших фінансових установах, про майно, що перебуває в заставі (іпотеці) або в інших осіб, чи про кошти та майно, належні йому від інших осіб, за формою, встановленою Міністерством юстиції України. Відповідно до ст.\~20\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем. В порядку ст.28 Закону України «Про виконавче провадження», копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1 - 4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Звернення стягнення на майно боржника, відповідно до ст.\~48\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Арешт майна (коштів) боржника, в порядку ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», застосовується для забезпечення реального виконання рішення. В силу ч.2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. За змістом ч.2 п.3 ст. 57\~\~Закону України «Про виконавче провадження», для проведення оцінки нерухомого майна, виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Частиною 6 ст.\~57\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» встановлено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Так, пунктом 3 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 29.09.2016\~№ 2831/5 встановлено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Відповідач ДП «Сетам » відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у систему. Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Саме по собі накладення арешту на майно, претензії третіх осіб щодо їхнього права на майно, без прийняття відповідного судового рішення у встановленому законом порядку не можуть бути підставою для зупинення торгів, чи зняття лоту з торгів. Твердження позивача про здійснення продажу з електронних торгів частини його майна без вирішення питання щодо частки та тягне за собою недійсність проведення електронних торгів не відповідають приписам закону та фактичним обставинам справи, а також спростовуються інформацією про виконавче провадження, згідно до якого позивач [PERSON] є солідарним боржником перед відповідачем, оскільки в однаковій мірі з [PERSON] відповідав за зобов`язаннями всіма своїми коштами та всім своїм майном. Обов`язок узгоджувати вартість майна з боржником у приватного виконавця відсутній, своїм правом на оскарження оцінки майна позивач не скористався. Отже, проведення електронних торгів з продажу майна позивача відбулось в рамках виконавчого провадження ВП №59485025 по примусовому виконанню Сихівського районного суду м.Львова від 25.06.2015 року, за яким солідарними боржниками визначені [PERSON] та [PERSON] , стягувач ПАТ «Укргазбанк», сума стягнення основного боргу в сумі 40019,25 дол.США, що еквівалентно 847207,52 грн., а також 31554,62 грн. заборгованості по кредитному договору №107-р від 10 серпня 2007 року. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» виконавче провадження» як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів на час їх проведення, є Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року. У статті 15\~ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі №3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Отже, у суду відсутні \~підстави стверджувати, що при проведенні електронних торгів 04.09.2019 р. мали місце такі порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, які вплинули на результати торгів; доказів на підтвердження існування таких обставин позивач не надав. Відсутні докази, підстави для визнання недійсним протоколу та акту проведення таких електронних торгів. Окрім того, при вирішення спору, суд звертає увагу, що позивач висуваючи свої вимоги, посилається перш за все на порушення приватним виконавцем, які на його думку мали місце. Однак суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 10 травня 2018 року у справі № 925/529/17 зазначає, що доводи скарги щодо неправомірності дій державного виконавця\~\~при здійсненні своїх повноважень, визначених Законом України "Про виконавче провадження", не стосуються правил проведення електронних торгів та є такими, що мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Зазначену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду України: від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі № 6-242гс16. Таким чином, судом не встановлено обставин, які стверджували про проведення електронних торгів без дотримання вимог Порядку реалізації арештованого майна та інших норм, якими врегульовано процедуру проведення електронних торгів, та одночасно були би достатніми в якості підстав для визнання недійсними електронних торгів, а тому заявлені позивачем вимоги підлягають відмові в повному обсязі. Оскільки вимога про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] на ім`я [PERSON] , видане нотаріусом ЛМНО Гусак Р.Т., є похідною від вимоги про визнання прилюдних торгів недійсними, суд вважає, що така вимога також підлягає відмові. Згідно ч. 8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, і витрати на професійну правничу допомогу. Відповідач [PERSON] до закінчення судових дебатів просив стягнути на його користь понесені витрати у розмірі 34000,00грн. у зв`язку з наданням йому правової допомоги адвокатом. Судом встановлено, що між відповідачем [PERSON] та адвокатом Гейшевим О.О. був укладений договір про надання правової допомоги №21-10/2, з метою отримання правової допомоги щодо ведення справи за даним позовом. Частиною 3 ст. 137 цього ж Кодексу\~унормовано, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як вбачається з матеріалів справи адвокат Гейшев О.О. надавав правову допомогу по справі в інтересах відповідача [PERSON] , він приймав участь у судових засіданнях, ним був складений відзив на позовну заяву, долучались до справи зібрані докази. Виконанні ним роботи зафіксовані в Акті №017/22 від 4 липня 2022 року. Згідно до квитанції до прибуткового касового ордеру за №1375 від 4 липня 2022 року [PERSON] сплатив адвокату Гейшеву О.О. за договором 34000,00грн. Дослідивши такі докази, суд приходить висновку про задоволення вимог про стягнення витрат на правничу допомогу частково, враховуючи принцип співмірності, розумності їхнього розміру, також, враховуючи кількість судових засідань, на які з`являвся адвокат, та вважає, що з позивача [PERSON] на користь відповідача підлягає стягненню 20000,00 грн. \~\~\~\~\~\~\~

Outcome: approved