Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, а також упущеної вигоди завданої загибеллю\~бджіл,\~посилаючис на\~те,\~що він є власником бджолиної пасіки та з 2006 року займається утриманням та розведенням бджіл, виробництвом і первиною переробкою продуктів бджільництва. В 2020 році його пасіка складалася з 150 бджолиних сімей, кожна з яких займала окремий вулик та була розташована на території Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області в [ADDRESS] . Належна позивачу пасіка за своїми характеристиками відповідає вимогам відповідних нормативних актів, які регламентують порядок утримання стаціонарних пасік, бджоли були здоровими, хвороби у бджіл виявлено не було. Відповідач, всупереч статті 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України № 9 від 30 січня 2001 року та Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві» починаючи з вечора 12 травня 2020 року не припиняючи роботи в день 13 травня 2020 року, здійснював обробку інсектицидами орендованих ним полів, засіяних озимим горохом, в зоні санітарного розриву на відстані близько 100 метрів від населеного пункту та пасіки позивача, при швидкості вітру, що сягала більше 4 м/с. У зв`язку з вказаними діями відповідача трапилась масова загибель бджіл на пасиці позивача. Не дійшовши порозуміння з відповідачем щодо вирішення конфлікту мирним шляхом, позивач 19 травня 2020 року звернувся до Ширяївського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області та Старомаяківської сільської ради з проханням створити комісію та здійснити огляд його пасіки. За результатами роботи зазначеної комісії 19 травня 2020 року складено Акт встановлення факту отруєння (потрави) бджіл. Комісія при обстеженні пасіки виявила масовий падіж бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами, також, комісією встановлено, що з 150 належних позивачу бджолиних сімей, 150 бджолиних сімей втратили по 100% робочих бджіл, що становить 50% від загальної кількості бджіл, комісією також встановлено, що пасіка вчасно пройшла профілактичних огляд, бджоли не мали паразитарних та інфекційних хвороб; навколо пасіки позивача розташовані поля, які знаходяться у користуванні відповідача, найближче з яких розташоване на відстані менше 100 метрів від пасіки позивача, зазначені поля були засіяні озимим горохом. Комісією відібрано проби загиблих бджіл з пасіки позивача та зразки рослин озимого гороху з поля, яке орендується відповідачем та відправлено до лабораторії на проведення досліджень. Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 003695 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експерти, в зразках підмору бджіл з пасіки позивача виявлено пестицид: Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,007 мг/кг, Хлорпіріфос 0,009 мг/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 003697 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках озимого гороху з поля відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,075 мг/кг., Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. Позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача йому завдано матеріальну шкоду у вигляді реальних збитків, що складаються з вартості загиблих бджіл на загальну суму 172 500 (сто сімдесят дві тисячі п`ятсот) гривень та упущеної вигоди, що складається з вартості недоотриманої бджолопродукції (бджолопакети, мед, пилок) на загальну суму 573 487 (п`ятсот сімдесят три тисячі чотириста вісімдесят сім) гривень. Також, беручи до уваги його душевні страждання, кількість бджіл, що загинули від отруєння, позивач вважає, що йому було спричинено моральну шкоду, розмір якої він оцінює в сумі 10 000,00 гривень. Представником відповідача адвокатом Марковим О. С. надано відзив на позовну заяву, згідно якого вимоги позивача ним не визнаються в повному обсязі, просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що Позивачем не доведено факти, які необхідні для відшкодування шкоди. Свою позицію обгрунтовує тим, що позивач отримав паспорт лише у 2020 році, а ні в 2006 році, як зазначає позивач, зазначає, що відповідач попереджав пасічників про застосування засобів захисту рослин через сільську раду шляхом розклеювання попередження на стовпах, посилаючись на лист-попередження від 07.05.2020 року, також, зазначає, що працівники відповідача були допущені до робіт з пестицидами, пройшли медичні огляди та мають спеціальні посвідчення, на підтвердженя цього ним надано особові медичні книжки та посвідчення працівників. Вказує на те, що працівники відповідача оприскування озимого гороху проводили у нічний час з ночі 12.05.2020 до ранку 13.05.2020 з урахування погодних умов, швидкості та напрямку вітру, температурного режиму, посилаючись на данні, зафіксовані метеостанцією, що належить відповідачу. В обґрунтування своєї позиції представник відповідача також вказує на те, що відповідач використовув для оприскування озимого гороху препарат «Енжіо», у склад якого входять отруйні речовини: лямбда-цигалотрин та тіаметоксан, що є дозволеним до авіаційного та наземного застосування в Україні. Також представник відповідача зазначив, що вважає акт встановлення факту отруєння (потрави) бджіл від 19 травня 2020 року недопустимим та недостовірним доказом, посилаючись на те, що в акті не було відображено всіх власників земельних ділянок в радіусі 10 км від пасіки позивача, не було відібрано свіжозібраний мед та пергу, проби відбиралися у відсутності безпосереднього контролю ветеринарного спеціаліста. Вважає, що позивач недотримувався Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєння бджіл, не ізолював бджіл та не вивіз пасіку у безпечне місце. Позивачем надано відповідь на відзив, у якій представник позивача зазначив, що ветеринарно-санітарний паспорт пасіки видано позивачу у 2020 році на заміну ветеринарно-санітарному паспорту, що був виданий йому у 2006 році. Вважає, що відповідач не належно повідомив про проведення обробки, вказуючи на те, що інформація не містить точну дату та місце проведення обробки, вважає, що зі змісту повідомлення вбачається, що відповідач проводив обробку полів пестицидами протягом чотирьох діб безперервно, тобто і в день і вночі. Також, представник позивача вказує на те, що твердження відповідача про суворе дотримання норм Державних санітарних правил не відповідає дійсності, посилаючись на матеріали перевірки головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області на предмет дотримання відповідачем санітарного законодавства. Вважає, що потрапляння хімічних речовин на пасіку позивача відбулося під час обробки відповідачем поля, яке находиться на відстані 100 метрів від пасіки, при швидкості вітру 15 м\\с та проведення робіт не лише у нічний час, а також і у день. Щодо зауважень відповідача стосовно недопустимості та недостовірності Акту встановлення факту отруєння (потрави) бджіл від 19 травня 2020 року зазначає, що відбір зеленої маси лише з поля відповідача вівся у зв`язку з тим, що інших даних про обробку полів у цей період не було; під час обстеження пасіки позивача комісією не здійснювалося відібрання зразків свіжозібраного меду та перги, тому що потрава бджіл відбулася на початку медозбору, коли бджоли ще не встигли виробити мед та пергу, тому потреби в їх відібранні на проведення досліджень не було. Щодо доводів відповідача про проведення відбору проб за відсутності безпосереднього контролю ветеринарного спеціаліста та недотримання позивачем Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєння бджіл, зазначив, що ці твердження не відповідають дійсності, обстеження пасіки та відбір проб здійснювався безпосередньо лікарем ветеринарної медицини, а позивачем здійснювалися заходи щодо ізоляції бджіл у вуликах шляхом накриття вуликів сітками. Представником відповідача надано заперечення, в якому він підтримав викладені у відзиві на позов доводи та просив у позові відмовити. В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги, наполягали на їх задоволені в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити в задоволенні позову. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що працює в господарстві Відповідача водієм, під час проведення робіт щодо обробки полів пестицидами безпосередньо працює на техніці, яка здійснює обробку. Свідок зазначив, що має допуск до проведення таких робіт. Місце та час роботи з пестицидами у господарстві визначає агроном. Також повідомив, що з 12 травня 2020 року працював на оприскувачі біля с. Золочевське, почав обробку о 21:30, а закінчив о 6:00 ранку наступного дня. Вказав, що як правило роботи проводяться у безвітряну погоду, тому що при роботі у вітряну погоду пестициди можуть потрапити на поля інших господарств. Також вказав, що має напарника, з яким працює позмінно. Щодо режиму його роботи під час зміни зазначив, що годину-півтори працює на оприскувачі, потім оприскувач заправляють водою протягом однієї півтори години і в цей час він відпочиває, потім знову приступає до роботи. За годину роботи оприскувач здатен обробити від 16 до 20 га площі посівів, залежно від рельєфу місцевості. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що працює в господарстві відповідача водієм, в його обов`язки входить доставка води на поле, де проводиться обробка пестицидами, задля заправки оприскувача. Безпосередньо з пестицидами він не працює. Його роботою керує агроном. Вказав, що працює лише в ночі. Щодо до того, де він працював 12 травня 2020 року, вказав, що не пам`ятає. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що працює у господарстві відповідача. В його обов`язки входить доставка води до оприскувача, безпосередньо з пестицидами не працює, його роботою керує агроном. На питання представника Відповідача щодо режиму його роботи, вказав, що починає робити о 06:00 годин ранку, а закінчує о 09:00 годині вечора. Після повторного питання представника Відповідача, вказав, що помилився і його робота розпочинається о 09:00 вечора, а закінчується о 06:00 ранку. На запитання представника позивача, як проходить його робочий день, вказав, що після заправки оприскувача водою, чекає близько 40 хвилин поки працює оприскувач, потім знову його заправляє. На питання представника позивача щодо режиму роботи оприскувача, вказав, що оприскувач працює з 06:00 години ранку до 09:00 години вечора, але потім знову змінив свої свідчення після зауваження представника відповідача. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , повідомив, що працює в господарстві відповідача головним інженером з 2012 року. Надав пояснення щодо обставин звільнення [PERSON] , вказав, що той працював у господарстві Відповідача, але в 2014 році був звільнений за власним бажанням. Свідок зазначив, що на його думку [PERSON] може мати неприязливе ставлення до відповідача, у зв`язку з тим, що у 2014 році [PERSON] начебто був пійманий на крадіжці металобрухту. На питання представника позивача, чи проводилося якесь розслідування з приводу цього інцеденту, повідомив, що розлідування не проводилося, [PERSON] звільнився сам. На питання, чому він вважає, що [PERSON] досі має неприязливе відношення до Відповідача, повідомив, що це його власна думка, що склалася на життевому досвіді. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що близько обідньої годи 13 травня 2020 року, прямуючи на своєму автомобілі до с. Преображенка, бачив біля пасіки позивача в с .Золочевське техніку, яка здійснювала оприскування пестицидами поля засіяного горохом. Зрозумів,що це пестициди по характерному запаху у повітрі, у зв`язку з чим йому довелося закрити вікна своєї автівки. Свідок повідомив, що у вечері того ж дня повернувся до дому у с. Старі Маяки та побачив на власній пасиці незначний падіж бджіл, після цього зателефонував Позивачу, від якого дізнався, що на його пасиці стався масовий падіж. Після цього свідок повідомив, що відразу попрямував на пасіку Позивача, де побачив велику кількість мертвих бджіл у вуликах, які були накриті сітками та вказав, що Позивач перебував у дуже пригніченому стані. На його питання, чи буде Позивач скликати комісію, останній повідомив йому, що спілкувався з агрономом Відповідача та сподівається на мирне вирішення суперечки. Також зазначений свідок підтвердив, що зі всіх боків навколо пасіки позивача в с. Золочевське у травні 2020 року на полях був засіяний озимий горох. Найближче поле з озимим горохом знаходилося на відстані близько 100 метрів від пасіки Позивача. На земельній ділянці, між полем з горохом та пасікою Позивача засіяно нічого не було, ділянка була не оброблена. Також свідок повідомив, що працював в ТОВ «Світанок Старі Маяки», але ще у 2014 році звільнився за власним бажанням, неприязливих відносин до відповідачі або його працівників не має, звільнився, тому що на той час знайшов більш оплачувану роботу. Допитаний під час судового розгляду свідок [PERSON] повідомив, що працює агрономом в господарстві відповідача, безпосередньо керує роботою всіх працівників, зайнятих на роботах з обробки полів пестицидами. Вказав, що всі працівники господарства, які працюють з пестицидами, мають спеціальний допуск та пройшли медичні огляди. Повідомив, що у період з 12 по 15 травня 2020 року в господарстві відповідача проводилися роботи з обробки полів пестицидами відповідно до технологічних карт. Про проведення обробки господарство повідомляло населення шляхом розміщення оголошень на стовпах та через сільську раду. Свідок зазначив, що спілкувався з позивачем, останній просив його здійснювати обробку як можна пізніше, свідок також просив позивача вжити дії щодо убезпечення бджіл. Повідомив, що обробляти пестицидами озимий горох працівники розпочали о 20:00 12 травня 2020 року, а закінчили о 07:00 13 травня 2020 року, обробку здійснювали препаратом «Енжіо», що дозволений на території України. Вказав, що препарати, які містять хлорперефос, господарство не використовує. На питання представника позивача, повідомив, що станом на 2020 рік господарство налічувало 450 га озимого гороху, 500 га кукурудзи та 2800 га озимої пшениці, масиви посівів розташовані компактно один до одного. Свідок також повідом, що господарство відповідача налічує два причіпних та один самохідний оприскувач, який працівники відповідача використовували для оприскування озимого гороху та кукурудзи. На самохідному оприскувачі працюють дві людини, які змінюють один одного через зміну. Характер роботи на самохідному оприскувачі полягає у тому, що однієї заправки водою вистачає на обробку 16 га посівів, яка триває у середньому одну годину, потім оприскувач знову заправляють водою, заправка триває у середньому також одну годину. На питання, що свідок, як агроном, може пояснити стосовно виявлення під час перевірки підприємства порушення п. 6.3.4. Державних санітарних правил щодо Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві, зазначив, що не володіє такою інформацією. На питання, чи здійснює підприємство обробку пестицидами полів, що знаходяться на відстані до 500 метрів від населених пунктів, зазначив, що така обробка проводиться звичайним способом, та вказав, що йому не відомо, яка відстань передбачена Державними санітарними правилами, як зона санітатного розриву. На питання, чи здійснювало підприємство обробку пестицидами полів, засіяних озимим горохом, що знаходяться на відстані 100 метрів від населеного пункту Золочевське та пасіки Позивача, зазначив, що здійснювало, з застосуванням самохідного оприскувача, посилаючись на те, що у ніч з 12 на 13 травня 2020 року не було вітру, і може це підтвердити даними метеостанції, що знаходиться у власності відповідча. Також у якості свідків в судовому засіданні допитано [PERSON] - в.о. начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини та лікаря ветеринарної медицини 1-ї категорії - Коцюк Л.М. Свідок [PERSON] повідомив, що 19 травня 2020 року приймав участь у роботі комісії за заявою позивача у зв`язку з загибеллю на його пасіці бджіл з підозрою на отруєння пестицидами. Вказав, що прибувши на пасіку позивача, бачив велику кількість мертвих бджіл коло вуликів. На питання представника відповідача щодо особи, яка здійснювала відбір проб для проведення лабораторного дослідження, вказав, що проби мертвих бджіл відбирала лікар ветеринарної медицини 1-ї категорії [PERSON] , а проби зеленої маси з поля відповідача відбирала [PERSON] - провідний спеціаліст відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпеки. Також свідок вказав, що під час роботи комісії був присутній агроном відповідача [PERSON] . Свідок [PERSON] повідомила, що 19 травня 2020 року приймала участь у роботі комісії за заявою позивача у зв`язку з загибеллю на його пасіці бджіл з підозрою на отруєння пестицидами. Під час роботи комісії, власноруч здійснювала відбір мертвих бджіл з пасіки Позивача, загалом нею було відібрано близька 200 грамм мертвих бджіл. На питання представника відповідача, чому не відбиралися мед та перга, зазначила, що на той час меду та перги в вуликах ще не було. На питання, хто та де здійснював відбір зеленої масси, вказала, що відбір здійснювала [PERSON] - провідний спеціаліст відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпекиквадратним методом з різних ділянок поля. На питання, чому відбір зеленої маси вівся лише з поля відповідача, зазначила, що інших повідомлень про проведення обробки не було. Також свідок зазначила, що за характером гибелі бджіл, картина отруєння вказувала на те, що бджоли були отруєнні від застосування різних за природою хімічних речовин. Свідок також повідомила, що агроном [PERSON] не заявляв клопотань чи зауважень під час роботи комісії. Допитана під час судового розгляду свідок [PERSON] повідомила, що є кандидатом біогогічних наук, доцентом кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету та підтвердила доводи, викладені нею у звіті. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 12 вересня 2006 року на ім`я [PERSON] видано ветеринарно-санітарний паспорт пасіки № [NUMBER] , яка станом на 10 березня 2020 року складалася з 150 (ста п`ятдесяти) бджолосімей та розміщувалася в с. Золочевське, Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області. Відповідно до п. 6 Порядку видачі ветеринарно-санітарного паспорта пасіки, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України і Української академії аграрних наук 20.09.2000 N 184/82, зазначений паспорт пасіки замінено на новий після заповнення всіх його розділів. 15 червня 2020 року позивачу видано ветеринарно-санітарний паспорт № 1, з перенесенням до нього останніх записів за 2020 рік. Згідно відмітки в зазначеному ветеринарно-санітарному паспорті пасіки, станом 12.03.2020 року інфекційних та інвазійних хвороб бджіл не виявлено. Відповідно до довідки Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області № 122 від 12.06.2020 року, вбачається, що в [ADDRESS] , що належить [PERSON] мешканцю [ADDRESS] , земельна ділянка належить на праві власності [PERSON] . 19 травня 2020 року позивач звернувся до Ширяївського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області та Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області з проханням створити комісію та здійснити огляд його пасіки, у зв`язку з масовою загибеллю бджіл з характерними ознаками отруєння. Відповідно до розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України № 9 від 30 січня 2001 року передбачено, що при отруєнні бджіл пестицидами керуються "Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14.06.1989 року (надалі - «Інструкція») (в редакції на час вчинення правовідносин). Відповідно до п. 4.1. цієї Інструкції, обстеження постраждалої від отруєння пасіки проводиться комісією. До комісії входять: ветеринарний лікар, районний зоотехнік по бджільництву, агроном по захисту рослин або агроном господарства, бджоляр, представник виконавчого комітету. При неможливості участі в обстеженні пасіки всіх названих вище фахівців, комісія може бути правомочна при роботі в ній ветлікаря (ветфельдшера), бджоляра і представника виконкому Ради народних депутатів (в редакції на час вчинення правовідносин) 19 травня 2020 року створено комісію у складі: [PERSON] в.о. начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини; Коцюк Л.М. лікаря ветеринарної медицини 1-ї категорії; [PERSON] - провідного спеціаліста відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпеки; Фрунзе І.Г. - секретаря Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області; Павлюченко С.О. агронома ТОВ «Світанок Старі Маяки»; [PERSON] власника пасіки; [PERSON] адвокат, представника власника пасіки. Повноваження комісії підтверджуються: розпорядженням Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області № 13 від 22.04.2020 року «Про призначення відповідальних осіб, які уповноважені входити до складу Комісії для засвідчення факту загибелі бджіл на території Старомаяківської сільської ради»; листом ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області вих. 5327/02.3/21-19 від 16.07.2019. За результатами роботи зазначеної комісії 19 травня 2020 року складено Акт встановлення факту отруєння (потрави) бджіл. Згідно Акту встановлення факту отруєння (потрави) бджіл, комісія при обстеженні пасіки виявила масовий падіж бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами, також комісією встановлено, що з 150 належних Позивачу бджолиних сімей, 150 бджолиних сімей втратили по 100 % робочих бджіл, що становить 50% від загальної кількості бджіл. Комісією також встановлено, що пасіка вчасно пройшла профілактичних огляд, бджоли не мали паразитарних та інфекційних хвороб. Комісією встановлено, що навколо пасіки Позивача розташовані поля, які знаходяться у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки», найближче з яких розташоване на відстані менше 100 метрів від пасіки Позивача. Зазначені поля були засіяні озимим горохом. Встановлено, що починаючи з 12 травня до 15 травня 2020 року, відповідач здійснював обробку озимого гороху інсектицидом «Енжіо», у склад якого входять отруйні речовини: лямбда-цигалотрин та тіаметоксам. Комісією відібрано проби загиблих бджіл з пасіки позивача та зразки рослин озимого гороху та пшениці з полів, які знаходяться у користуванні Відповідача, з метою проведення лабораторної діагностики для встановлення наявності у відібраних зразках залишків отруйних речовин. 26.05.2020 року відібрані проби доставлено до Дослідницько-випробувального токсикологічного центру Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки ім. академіка Л.І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України, який акредитований на проведення відповідних досліджень, згідно до вимог ДСТУ ISO/ІЕС 17025:2017, що підтверджується Атестатом про акредитацію, виданим Національним агентством з акредитації України № 20375 від 03.09.2019 року. Згідно супровідного листа, підписаного в.о. начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини Шаптелей О.К., 20 травня 2020 року зазначені проби надано до випробувального центру Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи для проведення досліджень. Відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003695 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках підмору бджіл з пасіки позивача виявлено пестицид: Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,007 мг/кг та Хлорпіріфос 0,009 мг/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. Відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003697 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках озимого гороху з поля Відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,075 мг/кг., Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. В зразках озимої пшениці з поля відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості менше 0,01 мг/кг., Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. Відповідно листа від 21.09.2020 № 976, наданого Державним науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи 21.09.2020 №976 вбачається наступне. Лямбда-цигалотрин діюча речовина пестицидів (піретроїди), використовується (в тому числі в сумішах з іншими активними компонентами) у сільському господарстві для боротьби з шкідливими комахами і шкідниками запасів. Препарат на основі лямбда-цигалотрину відноситься до 2 і 3 класів токсичності для людини та 1 і 2 класів для бджіл. Хлорпірифос фосфорорганічна сполука (ФОС) ефективна при боротьбі з шкідниками, стійкими до піретроїдів. Відноситься до 3 класу токсичності для людини і 1 класу для бджіл. За науковими джерелами для з`ясування причин загибелі бджіл необхідно враховувати низку факторів: відстань від посівів до пасіки, час обробки посівів, погодні умови (швидкість вітру тощо), період напіврозпаду препаратів та механізми уражень тварин. Препарати на основі лямбда-цигалотрину володіють швидкою початковою токсичністю і високою фотостабільністю і, як наслідок, мають тривалу захисну дію на поверхні рослин. Згідно звіту кандидата біогогічних наук, доцента кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету [PERSON] щодо аналізу питань, поставлених адвокатом [PERSON] , вбачається, що науковець, проаналізувавши питання, зазначені в заяві, вказує на те, що хлорпірифос є діючою речовиною багатьох розповсюджених інсектицидів широкого спектра дії. Хлорпірифос є фосфорорганічним інсектицидом, який широко використовується в сільському господарстві, в икористовується для знищення широкого спектра шкідливих комах і кліщів, водночас він демонструє високу гостру токсичність для більшості видів комах, інших тварин і людини. При дотриманні всіх необхідних застережень по застосуванню пестицидів даної групи щодо ентомофагів та корисних комах, їх недоліки лише частково можуть зменшити негативний ефект, оскільки вони не володіють репелентною дією, що не відлякує ентомофагів і корисних комах, натомість володіють активною фумігантною дією, у них відсутній «Нокдаун-Ефект», що призводить до подовженій в часі дії препарату, а також вони володіють повільними метаболічними реакціями. Лямбда-цигалотрин хімічна речовина, пестицидів (піретроїди). Піретроїдні препарати характеризуються задовільним біологічним розкладанням у навколишньому середовищі, виявляють в основному контакту дію. Діють на нервову систему комах, швидко порушуючи їх здатність рухатися, та спричиняють параліч всього організму. Лямбда-цигалотрин володіє контактною, залишковою, кишковою і відлякуючою (репелентною) дією, але не проявляє фумігантної і системної дії. Лямбда-цигалотрин, як і інші піретроїди, діючи на обмін кальцію в синапсах і натрій-калієві канали, порушує функцію нервової системи. Це призводить до значного зайвого виділення ацетилхоліну при проходженні нервового імпульсу. Отруєння проявляється в ураженні рухових центрів, в сильному збудженні. Забезпечує швидке знищення щкідників (загибель не менше ніж через 24 години після обробки значної частини популяції шкідників). Препарати на основі лямбда-цигалотрину мають швидку початкову токсичність. Клінічна картина гострого отруєння лямбда-цигалотрина являє собою клінічні ознаки інтоксикації піретроїдного отруєння (вплив на центральну і перефиричну нервову систему). При дотриманні всіх необхідних застережень по застосуванню пестицидів даної групи щодо ентомофагів та корисних комах, їх недоліки частково нівелюються завдяки репелентній дії, відсутності фумігаційної дії, якісному «Нокдаун-Ефекту» та швидкій метаболічній реакції. Тривалість загибелі бджіл являється одним із критеріїв, по яким можна визначити внаслідок отруєння якою діючою речовиною відбулася їх загибель. Тривалість визначається хвилинами, годинами, днями, місяцями і т.д. Тому визначити внаслідок якої діючої речовини загинули бджоли можливо тільки при аналізі конкретних обставин загибелі бджіл, в тому числі конкретизації тривалості, токсикологічних характеристик діючих речовин, умов загибелі та інших факторів. Беручи до уваги характер загибелі, згідно вищенаведених клінічних ознак та характеру дії зазначених діючих речовин, описаний вплив на бджіл, подібний до дії саме Хлорпірифосу. Згідно відповіді Національного наукового центру «Інституту бджільництва ім. П.І. Прокоповича» Української академії аграрних наук вбачається, що Лямбда-цигалотрин - інсекто-акарицид широкого спектру дії із класу пиретроїдів, що використовується в захисті рослин проти широкого спектру комах із різних системних груп». «Препарати на основі лямбда-цигалотрину відносяться до 2 і 3 класів небезбеки для людини і 1 і 2 класів для бджіл». Хлорпірифос - фосфорорганічний інсектицид широкого спектру дії з пролонгованим ефектом проти широкого спектру шкідливих комах із різних систематичних груп». «Хлорпірифос відноситься до 2 і 3 класів небезпеки для людини і 1 класу небезпеки для бджіл». Присутність лямбда-цигалотрину та хлорпірифосу в тілі бджіл свідчить про те, що отруєння бджіл вказаними препаратами мало місце. Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до статті 50 Конституції України, кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Згідно\~статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до\~статті 1 Земельного кодексу України, використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно до норм\~статті 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані додержувати правил транспортування, зберігання і застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив, нафти і нафтопродуктів, токсичних хімічних речовин та інших препаратів, з тим щоб не допустити забруднення ними або їх складовими навколишнього природного середовища і продуктів харчування. У Преамбулі\~Закону України «Про бджільництво»\~визначено, що цей Закон регулює відносини щодо розведення, використання та охорони бджіл, виробництва, заготівлі та переробки продуктів бджільництва, ефективного використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення, інших видів запилювальної флори, створення умов для підвищення продуктивності бджіл і сільськогосподарських культур, забезпечення гарантій дотримання прав та захисту інтересів фізичних і юридичних осіб, які займаються бджільництвом. Частиною 1\~статті 10 Закону України «Про бджільництво»\~зазначено, що Держава гарантує додержання прав і законних інтересів пасічників у галузі бджільництва. Частинами 1 та 2\~статті 13 Закону України «Про бджільництво»\~передбачено, що з метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт. Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи або за місцезнаходженням юридичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики. Відповідно до\~статті 28 Закону України «Про бджільництво», на власників і користувачів природних ресурсів щодо охорони бджіл покладаються обов`язки, передбачені законом. Статтею 30 Закону України «Про бджільництво»\~передбачено, що юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону. У процесі сільськогосподарської діяльності, лісових користувань, проведення геологорозвідувальних робіт, видобування корисних копалин, визначення місць випасання і прогону сільськогосподарських тварин, розроблення туристських маршрутів та організації місць відпочинку населення, проведення військових навчань і маневрів, навчань з цивільної оборони населення, випробовувань будь-якої техніки повинні передбачатися і здійснюватися заходи щодо збереження ареалів розселення бджіл. Забороняється проводити оранку та будь-яким іншим чином руйнувати медоносні угіддя, застосовувати засоби захисту рослин, стимулятори їх росту, мінеральні добрива, інші препарати та здійснювати будь-які роботи, що можуть призвести до фізичного знищення бджіл під час медозбору. Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь. Статтею 38 Закону України «Про бджільництво»\~передбачено, що порушення законодавства в галузі бджільництва тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, що передбачено\~ст. 39 Закону України «Про бджільництво», а спори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку (ст. 40 цього ж Закону). Відповідно до\~статті 20 Закону України «Про пестициди та агрохімікати»\~, порушення законодавства про пестициди і агрохімікати тягне за собою цивільну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством.\~\~Відповідальність несуть особи, винні у\~\~приховуванні або перекрученні інформації, що могло спричинити або спричинило загрозу життю та здоров`ю людини, а так само майну і навколишньому природному середовищу; забрудненні пестицидами і агрохімікатами понад допустимі рівні сільськогосподарської сировини, кормів, харчових продуктів, ґрунту, води, повітря; порушенні регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування пестицидів і агрохімікатів. Відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушень законодавства про пестициди та агрохімікати, здійснюється відповідно до чинного законодавства. Інструкцією щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої\~наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України № 9 від 30 січня 2001 року, яка є обов`язковою для виконання всіма державними органами, а також підприємствами, установами, організаціями незалежно від відомчої підпорядкованості і форм власності, посадовими особами та громадянами передбачено: п. 7.1.1. Профілактика отруєнь бджіл базується на беззаперечному дотриманні вимог\~ст. 30 Закону України "Про бджільництво" від 22 лютого 2000 N 1492-III, суворому дотриманні регламентацій застосування в навколишньому середовищі токсичних для бджіл речовин. п. 7.1.2. Власників пасік оповіщають за три доби до хімобробок з зазначенням застосовуваного отрутохімікату, місця (у радіусі 7 км), часу і способу проведення обробки. Указують час ізоляції бджіл. п. 7.1.3. Обробки проводять у період відсутності льоту бджіл у ранкові або вечірні години. п. 7.1.4. Не допускають обробку квітучих медоносів і пилконосів під час масового льоту бджіл. Згідно Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві»: п. 1.14. До роботи з пестицидами допускаються особи, що пройшли медичний огляд, спеціальну підготовку та мають відповідні посвідчення, допуск та наряд на виконання робіт з пестицидами відповідно до "Порядку одержання допуску (посвідчення) на право роботи, пов`язаної з транспортуванням, зберіганням, застосуванням та торгівлею пестицидами і агрохімікатами". п. 6.1.5. Всі роботи з пестицидами слід проводити в ранні ранкові (до 10) і вечірні (18-22) години при мінімальних висхідних повітряних потоках. Як виняток, допускається проведення обробок у денні години у похмурі і прохолодні дні з температурою навколишнього повітря нижче +10\~С. п. 6.1.7. Завчасно, але не менше ніж за дві доби до початку проведення кожної хімічної обробки, адміністрація господарств сповіщає населення, власників суміжних сільськогосподарських угідь та об`єктів про місця, строки і методи застосування пестицидів. У період проведення робіт у радіусі 200 м від меж ділянок, що обробляються, повинні бути встановлені попереджувальні написи. п. 6.3.1. Обприскування вентиляторними і штанговими обприскувачами допускається при швидкості вітру до 3 м/с (дрібнокрапельне) і 4 м/с (крупнокрапельне). Застосування гербіцидів із поливною водою шляхом дощування (гербігація) допускається при швидкості вітру до 4 м/с. п. 6.3.2. Відповідальність за дотримання метеорологічних умов несе керівник робіт, який забезпечує використання об`єктивних методів вимірювання температури і швидкості руху повітря. п. 6.3.4. Зона санітарного розриву від населених пунктів, тваринницьких комплексів, місць проведення ручних робіт по догляду за сільгоспкультурами, водойм і місць відпочинку при вентиляторному обприскуванні повинна бути не менше 500 м, при штанговому і гербігації дощуванням - 300 м. При застосуванні аерозольних генераторів регульованої дисперсності санітарно-захисні зони повинні відповідати вимогам, зазначеним в інструкції для даного виду апаратури; обробка посівів у цих зонах допускається при напрямку вітру від населених пунктів і інших об`єктів, що підлягають санітарному захисту. Відповідно до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області вих. №8191/04.2/25-20 від 05.10.2020, під час проведення позапланової перевірки дотримання санітарного законодавства 24 червня 2020 року встановлено факт порушення ТОВ «Світанок Старі Маяки» п.6.3.4 Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві», а саме при застосуванні пестицидів 12 травня 2020 року на полі №39, що засіяне озимим горохом та знаходиться біля с. Золочевське на відстані близько 100 метрів від населеного пункту та пасіки Позивача. Як вбачається з довідки, наданої Українським гідрометеорологічним центром від 21.05.2020 №01-18/625, за оперативними даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції Затишшя, що є репрезентативною для даного району, у період з 12 по 14 травня 2020 року через територію Одеської області проходив атмосферний фронт, який зумовив штормовий вітер. З 16:17 год 12 травна до 05:05 год 13 травня були пориви штормового вітру 15м/с. Протягом дня 13 травня вітер північний з переходом на південний, 2-6 м/с. З 23:40 13 травня до 05:35 14 травня пориви вітру 14 м\\с. З 07:15 до 11:05 14 травня пориви вітру 12 м/с.З 11:05 до 15:20 пориви штормового вітру 15 м/с. У довідці також зазначено, що враховуючи синоптичну ситуацію та з урахуванням особливостей рельєфу та забудови 12-14 травня швидкість вітру в Ширяївському районі могла бути більшою. Відповідно до довідки про погоду, наданої Українським гідрометеорологічним центром від 09.03.2021 №185/05, наданої представником Відповідача до відповіді на відзив, вбачається, що 12-13 травня 2020 року в с. Старі Маяки Ширяївського району Одеської області (за даними метеостанції Затишшя) спостерігалися наступні погодні умови: 12 травня з 00:00 годин до 09:00 годин вітер південно-східний, 12 м/с; о 12:00 годин вітер південно-західний, 3 м/с; о 15:00 годин вітер західний, 3 м/с; з 18:00 години до 03:00 години 13 травня вітер північно-західний, 15 м/с, о 06:00 годині південно-західний, 3 м/с; з 09:00 години до 12:00 години вітер північно-східний від 2 до 4 м\\с; з 15:00 години до 18:00 години вітер південно-західний, від 2 до 3 м/с. Теперетура повітря 12 травня від 11.8 С до 21,2 С. Температура повітря 13 травня від 7,4 С в ночі до 16, 4С в день. Згідно відповідей від Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області, Стрюківської сільської ради Миколаївського району Одеської області, Осинівського старостинського округу Ширяївської селищної ради Одеської області, Армашівського старостинського округу Березівського району Одеської області, Ширяївської селищної ради Одеської області вбачається, що попередження щодо обробки полів пестицидами у період з 01.05.2020 року по 20.05.2020 року до зазначених органів місцевого самоврядування не надходили. Відповідно до ч. 1\~ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Відповідно до ч. 2\~ст. 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Частиною 5 цієї ж статті визначено, що особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Тобто, у справах даної категорії саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини, проте відповідачем не надано доказів, що власники суміжних земель у радіусі 10 км. від пасіки Позивача у період з 12 травня до 19 травня 2020 року здійснювали обробку своїх угідь хімічними речовинами, що містять у своєму складі Лямбда-Цигалотрин, Хлорпіріфос, Циперметрин. Твердження представника відповідача щодо відсутності результатів досліджень зеленої маси з ділянок інших господарств суд вважає недостатнім для доведення відсутності вини відповідача. Також, відповідачем до суду не надано доказів, які б спростовували твердження, викладені у листі Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області № вих. №8191/04.2/25-20 від 05.10.2020 щодо порушення ТОВ «Світанок Старі Маяки» п. 6.3.4 Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві». Зважаючи на те, що свідчення свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] суперечать свідченням свідка [PERSON] щодо часу робити працівників відповідача протягом доби 13 травня 2020 року, суд бере до уваги зауваження представника позивача щодо упередженності свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які є працівниками відповідача та знаходяться у прямій матеріальній залежності від його рішень та є йому підконтрольні. Суд вважає недопустимим доказом фіксації погодних умов, надану відповідачем до відзиву на позов фототаблицю № 1, у зв`язку з тим, що зазначені у фототаблиці № 1 данні протирічать іншим даним, що містяться у довідках про погоду, наданих Українським гідрометеорологічним центром №01-18/625 від 21.05.2020 та №185/05 від 09.03.2021. Таким чином, суд також вважає, що відповідачем не доведено, що шкода позивачу завдана не з його вини. Також відповідачем не доведено, що шкода позивачу завдана внаслідок непереборної сили або умислу позивача. Суд приходить до висновку, що протиправна поведінка відповідача полягає у не додержанні правил застосування засобів захисту рослин, а саме пунктів 6.1.5., 6.3.1. та 6.3.4. Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві» під час застосування інсектицидів штанговим методом на полі, засіяному горохом, у зоні санітарного розриву біля с. Золочевське Старомаяківської сільської ради Одеської області у ніч з 12 на 13 травня 2020 року при швидкості вітру, що сягав більше 4 м/с. та не припинені проведення цих робіт у денний час, у наслідок чого інсектициди потрапили на шкірні покриви та дихальні шляхи бджіл, що знаходилися у вуликах, розташованих на пасіці позивача. Доказами причинно-наслідкового зв`язку між обробкою полів ядохімікатами, які знаходяться у користуванні відповідача, і загибеллю бджіл на пасіці позивачів є звіти про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, відповідно до яких в зразках підмору бджіл з пасіки позивача, зразках рослин озимого гороху з поля відповідача знайдено пестициди [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які є надзвичайно небезпечними для бджіл та призводять до їх загибелі. Небезпечність цих хімічних речовин для бджіл підтверджується: відповіддю кандидата біологічних наук зав. лабораторією технологічних та спеціальних заходів профілактики захворювань бджіл ННЦ «Інституту бджільництва ім. П.І. Прокоповича» [PERSON] ; листом Державного науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи; звітом кандидата біогогічних наук, доцента кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету [PERSON] . З огляду на зміст зазначених висновків, вбачається, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є контактно-кишковими інсектицидами, тобто викликають токсичну дію вже при потраплянні на покриви комах та дихальні шляхи. В той же час, не можна погодитися з висновком свідка [PERSON] , що загибель бджіл настала лише від дії Хлорпірифосу, так як зі слів цього ж свідка, всі знайдені в бджолах хімічні речовини є смертельно небезпечними. Заперечення представника відповідача стосовно наданого розрахунку матеріальної шкоди завданої позивачу судом не приймаються та оцінюються критично, оскільки відповідачем не подано на розгляд суду жодних доказів, які б спростовували розрахунки позивача. В той же час, розрахунок розміру матеріальних збитків, понесених Позивачем, зроблений виходячи з даних, наведених в акті обстеження пасік від 19.05.2020, з якого вбачається скільки бджіл втрачено. Згідно довідки, виданої Всеукраїнським громадським об`єднанням «Спілка пасічників України» № б/н від 01 липня 2020 року, вбачається, що середня вартість однієї бджолиної сім`ї станом на травень 2020 року становила 2300 гривень; середня вартість одного чотирьохрамочного бджолиного пакету станом на травень 2020 року становила 1000 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. меду становила 70 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. воску становила180 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. пилку становила 200 гривень. Згідно довідки Головного управління статистики в Одеській області № б/н від 24.06.2020, наданої позивачем, середня споживча ціна по Одеській області на мед натуральний за травень 2020 року становила 100,93 грн за кг. Згідно довідки Громадської організації «СПІЛКА БДЖОЛЯРІВ ОДЕЩИНИ» № 09/07-2020 від 09.07.2020, середній збір меду від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області за 2019 рік склав 50 кг.; середній збір пилку від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області за 2019 рік склав 3 кг. Розрахунок понесених збитків проводився на підставі методики, що передбачена «Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14.06.1989 року. Згідно із\~статтею 11 ЦК України\~підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною другою\~статті 22 ЦК України\~передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Частиною 1\~статті 1166 ЦК України\~визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина 2\~статті 1166 ЦК України\~передбачає, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Вказана правова позиція щодо презумпції вини завдавача шкоди викладена Верховним Судом у постанові від 27 травня 2021 року у справі №761/12945/19, провадження №61-15575св20. Судом встановлено, що неправомірні дії відповідача призвели до загибелі бджіл належних позивачу, і як наслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, що доведено допустимими, належними та достатніми доказами. Отже, неправомірні дії відповідача призвели до того, що позивач протягом сезону 2020 року був позбавлений можливості отримати дохід від пасіки. Пунктом 5.3. «Инструкции по профилактике отравлений пчел пестицидами» передбачено, що економічні збитки при отруєнні бджіл пестицидами включають вартість загиблих дорослих бджіл, розплоду, маток, вибракувати меду, воску і недоотриманого продукції бджільництва з моменту отруєння і до кінця медозбору. Судом встановлено, що в результаті втрати на початку медозбору 100% робочих бджіл, позивач не отримав бджолопродукцію, яку він міг би реально отримати, а саме: бджолопакети, мед та пилок, якби Відповідач своїми неправомірними діями не порушив право Позивача, яке передбачено ст. 11 Закону України «Про бджільництво» на утримання бджіл і зайняття бджільництвом (упущена вигода). Таким чином, суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому так і кожному окремо, вислухавши аргументи сторін, дійшов висновку, що право позивача на відшкодування шкоди, завданої загибеллю бджіл внаслідок господарської діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» підлягає захисту в судовому порядку, шляхом відшкодування відповідачем завданої позивачу матеріальної шкоди у наступному розмірі: 172 500 (сто сімдесят дві тисячі п`ятсот) гривень (реальні збитки, що складаються з вартості загиблих бджолосімей), виходячи з наступного розрахунку: 2300 (середня вартість однієї бджолиної сім`ї станом на травень 2020 року по Україні в грн) х (50% від вартості однієї бджолосім`ї) х 150 (кількість бджолосімей, що зазнали отруєння пестицидами). 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) грн (вартість недоотриманих бджолопакетів), виходячи з наступного розрахунку: 1000 грн (середня вартість одного чотирьохрамочного бджолиного пакету станом на травень 2020 року по Україні) х 150 шт (кількість бджолосімей, що зазнали отруєння пестицидами); 378487 (триста сімдесят вісім чотириста вісімдесят сім) гривень (вартість недоотриманого меду), виходячи з наступного розрахунку: 150 шт (кількість бджолосімей, що зазнали отруєння пестицидами) х 50% (відсоток від бджолосімей, що зазнали отруєння) х 50 кг(середній збір меду від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області ) х 100,93 грн (середня споживча ціна по Одеській області на мед натуральний за травень 2020 року); 45000 гривень (вартість недоотриманого пилку), виходячи з наступного розрахунку: 150 шт. (кількість бджолосімей, що зазнали отруєння пестицидами) х 50% (відсоток від бджолосімей, що зазнали отруєння) х 3 кг (середній збір пилку від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області) х 200 грн (середня роздрібна вартість 1 кг. пилку по Україні станом на травень 2020 року). Тобто в частині відшкодування матеріальної шкоди позов підлягає задоволенню на суму 745 987 (сімсот сорок п`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят сім) гривень. Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 5\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діянь її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діями її заподіювача та вина останнього у її заподіянні. Зокрема, суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює шкоду та з чого він виходить. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення моральної шкоди, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні та не підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:\~\~на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;\~\~пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема у разі задоволення позову на відповідача. Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовної заяви позивача, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 7459 (сім тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять) гривень 87 копійок. Відповідно до ст.ст.\~133,\~141 ЦПК України, у зв`язку з задоволенням позовних вимог, підлягає також стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати на проведенням експертизи на загальну суму 1343 (одна тисяча триста сорок три) гривні 73 копійки. На підставі викладеного,

Outcome: partial