Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог: 23.11.2021 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати неправомірним та скасувати наказ №1-ЗС, виданий відповідачем 12.11.2021 р., про оголошення догани, а також просить стягнути на свою користь моральну шкоду в розмірі 9000,00 грн, судовий збір та витрати на правову допомогу. В обґрунтування позову вказав, що з 01.09.2017 року працює у Відокремленому структурному підрозділі Житомирський технологічний фаховий коледж Київського національного університету будівництва і архітектури на посаді штатного викладача біології та хімії. 12.11.2021 р. відповідач видав наказ №1-ЗС «Про оголошення догани [PERSON] » у зв`язку з відсутністю його на робочому місці 13.10.2021 р. без поважних причин. Позивач вважає даний наказ безпідставним, оскільки в період з 28.09.2021 р. по 13.10.2021 р. він перебував на лікарняному, що оформлено двома листами непрацездатності. 26.10.2021 року він надавав письмові пояснення на ім`я заступника директора з навчальної роботи Відокремленого структурного підрозділу Житомирський технологічний фаховий коледж Київського національного університету будівництва і архітектури, в яких вказав, що перебував на лікарняному по 13.10.2021 р., на підтвердження чого долучив дві інформаційні довідки з електронної системи охорони здоров`я від 29.09.2021 р. та від 12.10.2021 р., проте вказана інформація не була взята до уваги і відповідач видав наказ про оголошення догани за порушення трудової дисципліни. Позивач вказує, що незаконними діями відповідач спричинив йому фізичні та моральні страждання, що призвело до підриву його авторитету серед студентів, колег, що принижує його честь і гідність, порочить ділову репутацію, внаслідок чого йому завдані\~моральні страждання, а тому просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 9000,00 грн. ІІ. Процедура та позиції сторін 25.11.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 28.12.2021 р. від представника відповідача адвоката Остапчука В.О. надійшов відзив на позовну заяву (а.с.30), згідно якого відповідач позов не визнає та просить відмовити у його задоволенні за безпідставністю. Заперечення проти позову представник відповідача обґрунтовує тим, що згідно бази даних електронної системи охорони здоров`я [PERSON] перебував на лікарняному з 29.09.2021 р. по 12.10.2021 р., відомості про його перебування на лікарняному 13.10.2021 р. відсутні. Інформаційні довідки, надані позивачем, не є підтвердженням перебування його на лікарняному, оскільки з їх змісту неможливо ідентифікувати особу позивача. Адвокату Остапчуку В.О. в наданні інформації щодо перебування на лікарняному [PERSON] 13.10.2021 р. КП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Житомирської міської ради» було відмовлено, оскільки вказана інформація є конфіденційною. Адвокат Остапчук В.О. вважає, що позивач не надав до навчального закладу документ, який підтверджує законність його відсутності на робочому місці 13.10.2021 р., що є порушенням ним трудової дисципліни, у зв`язку з чим на законних підставах виданий наказ про оголошення догани. 12.01.2022 р. позивач подав заяву про збільшення позовних вимог (а.с. 47), у прийнятті якої було відмовлено згідно з ухвалою суду від 25.05.2022 р. (а.с. 114-115). Ухвалою суду від 25.05.2022 року, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, витребувано з Комунального підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Житомирської міської ради відомості щодо: чи складався (видавався) електронний листок непрацездатності на ім`я [PERSON] , [INFO] , щодо перебування його на лікарняному 13.10.2021р., який на підставі Порядку організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього, затвердженого постановою Кабінету\~Міністрів України від 17\~квітня 2019\~р.\~№ 328\~(в\~редакції постанови\~Кабінету Міністрів\~України від 31 березня 2021 р. № 323), повинен був бути виданий на підставі медичного висновку № Х6КН-8ЕТР-Р4НН-М993 від 12.10.2021 року (лікар загальної практики Замкова І.Ю.), і внесений до Електронного реєстру листків непрацездатності; у разі його складення (формування) лікуючим лікарем, надати інформацію про причини його відсутності в Електронному реєстрі листків непрацездатності, що унеможливлює підтвердити поважність причин відсутності [PERSON] на робочому місці 13.10.2021 року; чи видавався листок непрацездатності у паперовому вигляді № АР9Р-8М2Х-Х6В644ХТ від 13.10.2021 року на ім`я [PERSON] , [INFO] , щодо перебування його на лікарняному 13.10.2021р.; у разі його видачі, зазначити дату його фактичної видачі [PERSON] , а також дату його реєстрації в Журналі обліку листків непрацездатності (а.с. 110). На виконання вимог ухвали суду від 25.05.2022 р. КП «Центр первинної медико-санітарно допомоги» Житомирської міської ради надав інформацію стосовно перебування [PERSON] на лікарняному (а.с. 126). В судових засіданнях під час розгляду справи по суті позивач та його представники позовні вимоги підтримували, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини. Позивач додатково пояснив, що у керівництва коледжу до нього упереджене ставлення. Роботодавець фактично не намагався з`ясувати і перевірити наведені ним обставини щодо відсутності на робочому місці. Вказував, що надав в адміністрацію коледжу документи, які йому надали в медичній установі, інших в нього не було. Працівники коледжу не пояснювали, в чому виникла потреба в додатковому підтвердженні його відсутності на робочому місці. Лише після того, як його викликали на адміністративну раду і фактично повідомили про те, що йому буде оголошена догана, він звернувся до медичного закладу і йому видали паперовий листок непрацездатності. Не заперечував, що після винесення наказу про догану паперовий листок непрацездатності до адміністрації коледжу не надавав, оскільки йому ніхто не пропонував це і він вже звернувся до суду за захистом своїх прав. В судовому засіданні 25.05.2022 р. представник відповідача - адвокат Остапчук В.О. просив відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] . Вказав, що позивач не надав навчальному закладу документи, які підтверджують поважність причин його відсутності на робочому місці 13.10.2021 р., відомості про листок непрацездатності за 13.10.2021 року в Електронному реєстрі листків непрацездатності відсутні, паперовий листок непрацездатності позивач відповідачу не надавав. Вважає, що роботодавцем було правомірно застосовано до [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани. Адвокат Остапчук В.О. також заперечував проти позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди в розмірі 9000,00 грн, оскільки позивач до позовної заяви не долучив докази, які підтверджують погіршення стану його здоров`я та завдання душевних страждань внаслідок дій відповідача. Крім того, зауважив, що паперовий листок непрацездатності не може бути прийнятий судом як доказ підтвердження поважності причин відсутності [PERSON] на робочому місці, оскільки останній виданий 13.10.2021 року, а позивач в судовому засіданні вказав, що звернувся за паперовим листком непрацездатності в листопаді 2021 року, тому вважає, що наданий позивачем листок непрацездатності серії АЛВ №479702 від 13.10.2021 року є підробленим. В судове засідання 30.06.2022 р. представник відповідача адвокат Остапчук В.О. не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з залученням його до заходів, пов`язаних з виконанням контракту добровольця територіальної оборони (а.с. 128-129). Позивач та його представник заперечували проти відкладення розгляду справи. Представник позивача зазначила, що адвокат Остапчук В.О. не долучив до заяви про відкладення докази, які підтверджують його залучення до заходів, пов`язаних з виконанням контракту добровольця територіальної оборони саме на час розгляду справи. За приписами ч. 1\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, оскільки справа перебуває в провадженні суду з 23.11.2021 р., з`ясування обставин справи та перевірка їх доказами фактично були завершені судом у судовому засіданні 25.05.2022 року за участі як позивача і його представника, так і представника відповідача - адвоката Остапчука В.О., який надав письмовий відзив на позовну заяву, свою позицію та пояснення щодо суті заявлених вимог висловив у судовому засіданні, підстави для заслуховування додаткових пояснень та зібрання додаткових доказів відсутні. Крім того, адвокат Остапчук В.О. до заяви про відкладення розгляду справи долучив лише контракт добровольця територіальної оборони №149 від 05.04.2022 р., який не підтверджує залучення його до заходів, пов`язаних з виконанням контракту в день розгляду справи судом. До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові по справі № 127/16614/15 від 21.02.2018 року. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом Судом встановлено, що [PERSON] працює на посаді штатного викладача біології та хімії у Відокремленому структурному підрозділі Житомирський технологічний фаховий коледж Київського національного університету будівництва і архітектури з 01.09.2017 року (а.с. 7). Наказом Відокремленого\~структурного підрозділу\~Житомирський технологічний\~фаховий коледж\~Київського національного\~університету будівництва\~і архітектури№212 від 21.10.2021 р. створено службову комісію, якій доручено провести службову перевірку причин відсутності викладача [PERSON] на робочому місці 13.10.2021 року (а.с. 33). 23.10.2021р. [PERSON] повідомив відповідача, що у період з 26.09.2021 р. по 13.10.2021 року він перебував на лікарняному (а.с. 34). 26.10.2021 р. позивач на ім`я заступника директора з навчальної роботи [PERSON] скерував лист, в якому повідомив про перебування на лікарняному в період з 26.09.2021 р. по 13.10.2021 р. (а.с. 35). До заяви долучив Інформаційні довідки з електронної системи охорони здоровя від 29.09.2021 р. та від 12.10.2021 р. (а.с. 36-37). 08.11.2021р. складено акт про відмову [PERSON] надати пояснення про місце свого перебування під час робочого дня 13.10.2021 р. (а.с. 39). Згідно висновку про проведення службової перевірки від 09.11.2021р. службова комісія виявила порушення трудової дисципліни [PERSON] та рекомендує притягнути його до дисциплінарної відповідальності - оголосити догану (а.с. 41). Наказом № 1-ЗС від 12.11.2021 року позивачу оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме 13.10.2021 р. відсутність на робочому місці без поважних причин (а.с. 8,43). Зі змісту акту, складеного уповноваженими працівниками Відокремленого структурного\~підрозділу Житомирський\~технологічний фаховий\~коледж Київського\~національного університету\~будівництва і\~архітектуривід 15.11.2021 р., вбачається, що [PERSON] відмовився від ознайомлення з наказом про оголошення йому догани (а.с. 43). Відповідно до листа КП «Центр первинної медико-соціальної допомоги» Житомирської міської ради №1968 від 08.11.2021 р. адвокату Остапчуку В.О. відмовлено в наданні інформації щодо перебування [PERSON] на лікарняному, у зв`язку з її конфіденційністю (а.с. 44). Згідно листка непрацездатності серії АЛВ №479702, який виданий в паперовому вигляді, [PERSON] перебував на лікарняному з 13.10.2021 р. по 13.10.2021 р. (а.с. 9). Зі змісту листа КП «Центр первинної медико-соціальної допомоги» Житомирської міської ради №763 від 21.06.2022 р. вбачається, що відповідно до відомостей Електронної системи охорони здоров`я України [PERSON] перебував на лікарняному з 12.10.2021 р. по 13.10.2021р., про що складений медичний висновок про тимчасову непрацездатність №Х6КН-8ЕТН-Р4НН-М993. Причиною відсутності листка непрацездатності в Електронному реєстрі є помилка, яка виникла внаслідок: дозволену затримку між подіями створення і підписання висновку вичерпано. Рішенням Лікарсько-консультативної комісії №2171/211 від 10.11.2021 р. [PERSON] визнано непрацездатним та дозволено видачу листка непрацездатності з 13.10.2021 р. по 13.10.2021 р., 10.11.2021 р. [PERSON] видано листок непрацездатності у паперовому вигляді серії АЛВ №479702 (а.с. 126). ІV. Національне законодавство, що підлягає застосуванню, оцінка доказів та мотиви суду Щодо скасування наказу про оголошення догани. Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Нормами частини 1\~статті 142 КЗпП\~України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Згідно статті 147 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Частиною 1\~статті 148 КЗпП України\~визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника вiд роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Відповідно до\~ст.149\~КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Частиною 3\~статті 149\~КЗпП України визначено, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника . Тлумачення частини 3\~статті 149 КЗпП України \~свідчить, що її положення мають поширюватися при застосуванні будь-якого виду дисциплінарного стягнення, тобто як до звільнення, так і до догани. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже,\~при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Схожі за змістом правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. 28.09.2021 р. Міністерство охорони здоров`я України затвердило наказ № 2086 «Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів Міністерства охорони здоров`я України», яким доручає забезпечити до 1 лютого 2022 року функціональні можливості електронної системи охорони здоров`я щодо інструментів контролю та простежуваності при внесенні змін до медичних висновків про тимчасову непрацездатність. Цей наказ\~вступив в дію з 01.10.2021 року\~(з дня його офіційного опублікування). Згідно Порядку видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстрі листків непрацездатності, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1234 від 17.06.2021 р., з подальшими змінами, \~під час формування листка непрацездатності враховується інформація про основне місце роботи застрахованої особи, визначене за даними повідомлення про прийняття працівника на роботу. Сформований листок непрацездатності надсилається страхувальникам, з якими застрахована особа перебуває у трудових відносинах (за основним місцем роботи та за сумісництвом) через кабінет страхувальника на вебпорталі електронних послуг Пенсійного фонду України. Листок непрацездатності може мати такі статуси: закритий; готовий до сплати (виданий); помилково сформований; недійсний; оплачений. Відповідно до пп. 4 п. 8 Наказу Міністерства охорони здоров`я № 1066 від 01.06.2021\~р. «Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки» паперові листки непрацездатності можуть видавати у разі виникнення технічних проблем (помилок) щодо передачі даних між Електронним реєстром листків непрацездатності та Реєстром медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, які призводять до неможливості формування електронного листка непрацездатності в Електронному реєстрі більше ніж протягом семи днів з дати створення медичного висновку про тимчасову непрацездатність - до усунення таких проблем (помилок). Дослідивши надані сторонами матеріали справи, судом встановлено, що в період з 28.09.2021 р. по 13.10.2021 р. [PERSON] перебував на лікарняному. Тимчасова втрата\~працездатності позивачем\~оформлена \~лікарем загальної\~практики \~КП«Центр\~первинної медико-санітарної\~допомоги» Житомирської\~міської ради двома лікарняними листами: з 28.09.2021 р. по 12.10.2021 р. та з 13.10.2021 р. по 13.10.2021 р. В Електронному реєстрі листків непрацездатності не відобразились відомості про лікарняний листок [PERSON] за період з 13.10.2021 р. по 13.10.2021 р. Зі змісту наданих директором Комунального підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Житомирської міської ради відомостей вбачається, що причиною відсутності листка непрацездатності в Електронному реєстрі є помилка, яка виникла внаслідок: дозволену затримку між подіями створення і підписання висновку вичерпано. На підставі рішення лікарсько-консультативної комісії 10.11.2021 р. [PERSON] був виданий лікарняний лист в паперовій формі. З змісту висновку про проведення службової записки вбачається, що [PERSON] без поважних причин не з`явився на робоче місце у зв`язку з чим зірвано навчальний процес (а.с.41). Проте, зі змісту долучених адвокатом Остапчуком В.О. до відзиву на позовну заяву пояснювальної записки диспетчера навчальної частини [PERSON] та службової записки економіста секретаря Шилкової І.І. вбачається, що [PERSON] 12.10.2021 р. повідомив роботодавця про перебування на лікарняному та вихід на роботу 18.10.2021 р. (а.с. 31, 32). Відповідно до пояснювальної записки від 23.10.2021 р. та пояснень від 26.10.2021 р. [PERSON] в письмовій формі повідомляв відповідача, що перебував на лікарняному по 13.10.2021 р., на підтвердження викладеного долучив документи, які йому надали в медичній установі - інформаційні довідки з електронної системи охорони здоров`я Медичний висновок від 29.09.2021 р. та Медичний висновок від 12.10.2021 р., з яких вбачається, що особу пацієнта ідентифіковано без зазначення прізвища, ім`я, по батькові (а.с.36,37). Згідно Порядку видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстрі листків непрацездатності листок непрацездатності формується в Реєстрі на підставі інформації про медичний висновок (медичні висновки) у разі ідентифікації пацієнта як застрахованої особи в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. Відповідно до п. 12 Наказу Міністерства охорони здоров`я № 1066 від 01.06.2021\~ р. «Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки» у випадку, коли громадянину, для якого сформовано медичний висновок про тимчасову непрацездатність в установленому законодавством порядку, необхідно пред`явити інформацію про наявність такого медичного висновку, така інформація може надаватися (перевірятися) за місцем вимоги з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг "Портал Дія". Наказ №1-ЗС від 12.11.2021 р. про оголошення догани [PERSON] виданий у зв`язку з порушенням трудової дисципліни. В свою чергу суд зазначає, що порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання саме з\~вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Дослідивши долучені матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку, що [PERSON] 13.10.2021 р. був відсутній на робочому місці у зв`язку з перебуванням його на лікарняному, про що він попередньо в телефонному режимі повідомив роботодавця та в подальшому надав письмові пояснення. Суд звертає увагу, що під час оформлення лікарем листка непрацездатності за 13.10.2021 р. [PERSON] сталась помилка в Електронному реєстрі листків непрацездатності, вказані відомості були підтвердження лікарняним листком, виданим в паперовому вигляді. Не заслуговують на увагу доводи представника відповідача - адвоката Остапчука В.О., з приводу підроблення листка непрацездатності серії АЛВ №479702, виданого в паперовій формі [PERSON] , оскільки вказані твердження спростовуються інформацією, наданою директором Комунального підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Житомирської міської ради, що видачі паперового варіанту лікарняного листа передувало прийняте Лікарсько-консультативною комісією рішення (а.с.126). Суд вважає, що в даному випадку саме роботодавець, що є його обов`язком, не вжив всіх достатніх і можливих заходів для перевірки пояснень позивача щодо перебування його на лікарняному. Суд не бере до уваги доводи представника відповідача, що на направлений запит до медичного закладу про надання інформації про перебування [PERSON] на лікарняному 13.10.2021 року йому було відмовлено, оскільки зі змісту оглянутого в судовому засіданні запиту встановлено, що він сформульований некоректно, без наведення достатніх відомостей про те, у зв`язку з чим виникла потреба в отриманні такої інформації. Враховуючи, що позивач своєчасно повідомив роботодавця про період перебування його на лікарняному, як в телефонному режимі, так і письмово, помилка сталась під час оформлення електронного листка непрацездатності, відповідачем не надано суду докази на підтвердження факту вчинення [PERSON] дисциплінарного поступку, що є обов"язком роботодавця, вини позивача в порушенні правил трудової дисципліни не виявлено, суд приходить до висновку, що наказ №1-ЗС від 12.11.2021 р. "Про оголошення догани [PERSON] " винесений неправомірно, а тому підлягає скасуванню. Щодо стягнення моральної шкоди слід зазначити наступне. За приписами\~ч.\~1\~ст.\~23\~ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок порушення її прав. Тобто, підставою для відшкодування шкоди є не просто неправомірність дій, а неправомірність, яка призвела до порушення гарантованих особі прав, які підлягають захисту. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів - п. 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України. Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року у справі №464/3789/17. Зокрема, суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. При цьому\~слід враховувати,\~що порушення\~прав людини\~чи погане\~поводження із\~нею з\~боку суб`єктів\~владних повноважень\~завжди викликають\~негативні емоції. Оцінка цього\~рівня залежить\~від усіх\~обставин справи,\~які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. У справах про відшкодування моральної шкоди, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам (п.п. 55-57 судового рішення). Дослідивши письмові матеріали, встановивши фактичні обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача моральної шкоди з огляду на наступне. Судом достовірно встановлено, що позивачу оголошено догану за порушення трудової дисципліни, при цьому позивач є викладачем коледжу, що вплинуло на його професійну діяльність, на його авторитет як педагога-викладача серед колег та студентів. Безперечно такі дії викликали у позивача негативні емоції, занепокоєння, переживання, стрес, тривалу невизначеність, втрату звичайного способу життя, призвели до необхідності вживати додаткові заходи для усунення порушень та відновлення порушеного права. Суд враховує поведінку відповідача, а саме те, що станом на день розгляду справи судом, відповідач достеменно знав про законність підстав відсутності позивача на робочому місці, проте самостійно оспорюваний наказ не скасував. Виходячи із засад розумності і справедливості, суд визначає розмір морального відшкодування в сумі 3000,00 грн. Суд вважає, що такий розмір моральної шкоди буде ефективним засобом юридичного захисту порушеного права позивача і здатен компенсувати понесені ним психо-емоційні втрати немайнового характеру. VІ. Розподіл судових витрат Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з Відокремленого структурного підрозділу Житомирський технологічний фаховий коледж Київського національного університету будівництва і архітектури на користь позивача 908,00 грн. витрат, понесених зі сплати судового збору при зверненні до суду.

Outcome: approved