Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-08 00:00:00

Позивачка, що діє в інтересах [PERSON] , звернулася до суду з позовом про визнання права власності у порядку спадкування. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] батько [PERSON] . Спадкова справа № 57/2020 до майна померлого заведена 05.10.2020 приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І. та зареєстрована у спадковому реєстрі за № 66703442. Приватним нотаріусом Липовенко Н. І., постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.11.2021 за вих. № 188-02-31, відмовлено позивачу у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на житловий будинок за [ADDRESS] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищезазначений будинок. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 15.04.2022 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження. Проведення підготовчого судового засідання призначено на 13 годину 00 хвилин 09.06.2022. Позивач та його представник у судове засідання не прибули. Однак, через канцелярію суду, законний представник [PERSON] надіслала заяву, якою заявлені позовні вимоги підтримує та просить суд розглянути справу без їх участі. Відповідач - Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, свого представника в судове засідання не направила. Однак, на електронну адресу суду, представник Мосейчук М.В. надіслала заяву, в якій позов визнає, не заперечує щодо його задоволення та просить розглянути справу без участі представника. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н. І., в судове засідання не прибула, однак разом з направлення копії спадкової справи заявила клопотання про слухання справи за її відсутності. Позов підтримує. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті 211 ЦПК України). Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання. Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частиною 4 статті 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Подана відповідачем заява про відсутність заперечень проти задоволення позовних вимог та визнання позовних вимог враховується судом при прийнятті рішення. Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані докази, судом встановлено наступні фактичні обставини та визначено зміст спірних правовідносин. Позивач [PERSON] , відповідно до вимог частини 1 статті 1222 ЦК України є спадкоємцем за законом після смерті його матері - [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Рокитнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) від 04.11.2020. Родинні відносини [PERSON] із спадкодавцем - [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] , виданого 22.10.2007 виконавчим комітетом Острівської сільської ради Рокитнянського району Київської, відповідно до якого [PERSON] є батьком [PERSON] , який народився [INFO] . Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 5 статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно з вимогами частини 2 статті 1220 ЦК України, є день смерті особи, а тому спадкоємцю [PERSON] з дня смерті його батька- [PERSON] , який помер [INFO] , належить спадкове майно, що залишилось після смерті спадкодавця. Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до матеріалів спадкової справи №57/2020, заведеною приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І., в спадщину після померлого [PERSON] вступили три спадкоємці: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Між спадкоємцями укладено договір про поділ спадщини від 11.09.2021 зареєстрований в реєстрі за № 800, відповідно до якого позивачу у спадщину переходить, зокрема житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] прийняв спадщину щодо спадкового майна спадкодавця - [PERSON] шляхом подання заяви від 08.04.2021 № 53 про прийняття спадщини в шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи за №57/2020, заведеної приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І. Із копії постанови приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н. І від 24.11.2021 № 188-02-31, вбачається що свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно спадкоємцю [PERSON] не може бути видано, оскільки останнім на підтвердження належності спадкодавцю права власності на житловий будинок подано довідку виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області від 08.04.2021 № 189, що згідно записів погосподарської книги житловий будинок [ADDRESS] належав померлому [PERSON] , тобто що не надано на підтвердження належності спадкодавцю майна правовстановлюючі документи. КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації» було виготовлено технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою за [ADDRESS] . Житловий будинок 1990 року забудови має 87,3 кв. м. загальної площі, житлової площі - 37,4 кв. м, допоміжної площі - 49,9 кв. м. КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації» листом вих. № 998 від 23.03.2021 року повідомлено, що станом на 01.01.2013 право власності на житловий будинок [ADDRESS] не зареєстровано. Як вбачається з довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 25.11.2021, а саме житлового будинку [ADDRESS] оціночна вартість становить 278 252,69 грн. Як вбачається з довідки виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області від 08.04.2021 вих. № 188 вбачається, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою будинок [ADDRESS] . Частиною 4 статті 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до частини 1 статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 статті 321 ЦК України передбачено, що, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до частини 1 статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Аналізуючи досліджені докази, суд приходить до висновку про те, що порушені права позивача підлягають захисту, а позовні вимоги задоволенню. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Частиною 1 статті 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, стаття 1261 ЦК України. Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або її не прийняти. Частиною 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації . Для підтвердження наявності спадкового майна, яке підлягає державній реєстрації та місця його знаходження, нотаріусу слід подати документ, що підтверджує право власності спадкодавця на майно з відміткою органу, що проводить реєстрацію, або реєстраційного посвідчення, яке є невід`ємною частиною правовстановлюючого документа. Згідно зі статтею 68 Закону України «Про нотаріат» та підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно проводиться нотаріусами після надання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. В разі відсутності таких документів нотаріус відмовляє у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з чим особа, яка претендує на зазначене майно повинна встановлювати право власності в судовому порядку. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає прямо із закону або не законність набуття права власності не встановлено судом. З огляду на наведене, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про визнання за ним права власності на спадкове майно у вигляді житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами в порядку спадкування після смерті його батька [PERSON] . Згідно зі статтею 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення суду, що набрало законної сили, є однією з підстав для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна. За статтею 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Таким чином, враховуючи, що відповідачем Рокитнянською селищною радою Білоцерківського району Київської області визнано позовні вимоги позивача, будь-яких перешкод для визнання за позивачем [PERSON] права власності на спадковий будинок, що залишився після смерті спадкодавця [PERSON] під час підготовчого судового засідання не встановлено. На підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачка звільнена від сплати судового збору, як особа, що має 2 групу інвалідності по загальному захворюванню, що підтверджується довідкою до акту МСЕК № 0378892 виданої 07.04.2014 . З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved