Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

У серпні 2021 року позивач [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована та постійно проживала до дня смерті в квартирі [ADDRESS] . Спадкова справа № 342/2019 відкрита Другою Київською державною нотаріальною конторою 14 травня 2019 року за заявою [PERSON] , який вказав у заяві, що він є спадкоємцем четвертої черги. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва у справі № 752/11010/19 заяву [PERSON] до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання спадкоємцем четвертої черги залишено без розгляду. [PERSON] є її (позивача) рідною сестрою, проте через віддалене місце проживання, у [PERSON] , та захворювання вона направила 23 травня 2019 року поштовим відправленням нотаріально посвідчену заяву про прийняття спадщини, пропустивши установлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 12 жовтня 2020 року у справі № 752/5766/20, яке набрало законної сили 26 січня 2021 року, її (позивача) позов до [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задоволено; встановлено що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , яка померла [INFO] ; визнано, що [PERSON] пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, та визначено їй шестимісячний строк з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] . З заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на належне спадкодавці майно вона (позивач) звернулася до державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори, який 3 червня 2021 року відмовив у видачі даного свідоцтва, оскільки, відсутні документи, які б свідчили про належність майна спадкодавці. До спадкового майна померлої належить квартира [ADDRESS] , право власності на яку вона набула на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого АТ ХК «Київміськбуд» ДП «Екос» та зареєстрованого в КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» 29 вересня 1998 року за реєстровим номером 7162/7364. Вказане свідоцтво про право власності на житло втрачене, про що було розміщено оголошення в газеті «aviso.ua» від 17 березня 2021 року № 3. 6 травня 2021 року представник позивача подав до Відділу приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації заяву про видачу дубліката вищевказаного свідоцтва, на що 27 травня 2021 року отримав відмову. Як вбачається із технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , її загальна площа складає 26,5 кв.м, житлова площа - 16,4 кв.м. Ринкова вартість вказаної квартири становить 978900 грн. Позивач просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , на вищевказану квартиру. Одночасно зі зверненням до суду з позовом [PERSON] просила суд витребувати з Другої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу № 342/2019 відкриту після смерті [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. від 27 серпня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 43-44). Відповідачу був наданий строк для надання відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів, що підтверджують заперечення проти позову. Витребувано у Другій Київській державній нотаріальній конторі належним чином завірену копію матеріалів спадкової справ, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В підготовче засідання сторони не прибули, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 141-143). Представник позивача направив до суду заяву, в якій просив суд закрити підготовче засідання та призначити справу до розгляду (а.с. 138). Відповідач Київська міська рада про причини неявки представника суд не повідомила. Ухвалою Голосіївського районного суду від 27 січня 2022 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 30 червня 2022 року (а.с. 145). 7 лютого 2022 року до суду надійшов відзив на позов від відповідача - Київської міської ради. Як видно зі змісту відзиву на позов, Київська міська рада, не заперечує зазначені позивачем підстави для позову, а відтак і не заперечує щодо його задоволення, просить справу розглядати без участі представника Київської міської ради. В судове засідання 30 червня 2022 року сторони не прибули, про час, день та місце розгляду справи повідомлялися судом у встановленому законом порядку. Суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення вимог позивача, виходячи з наступного. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законами України. Згідно з ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правилами статей 12, 13 ЦПК України встановлено, що: цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до правил статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суду, суд вирішує серед іншого і питання, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яка правова норма права підлягає застосуванню до цих правовідносин. При цьому слід виходити з положень ст. 11 ЦК України про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 10). До спадкового майна померлої належить квартира [ADDRESS] , право власності на яку зареєстроване за останньою Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» 29 вересня 1998 року за реєстровим номером 7162/7364 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого АТ холдінгова компанія «Київміськбуд» ДП «Екос» (а.с. 19). Проте, вказане свідоцтво про право власності на житло втрачене, про що в газеті в газеті «aviso.ua» від 17 березня 2021 року № 3 було опубліковане відповідне оголошення (а.с. 22). 27 травня 2021 року Відділ приватизації житлового фонду управління житлово-комунального господарства Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації у видачі дубліката вищезазначеного свідоцтва позивачу відмовив (а.с. 23). В державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомості про речові права на вказане нерухоме майно відсутні (а.с. 27). Відповідно до копій технічного паспорта (а.с. 28-30), висновку про вартість майна (а.с. 33) вказана квартира загальною площею 26,5 кв. метри, житловою площею 16,4 кв. метри, вартістю 978900 гривень. З копії спадкової справи (а.с. 53-136) встановлено, що після смерті [PERSON] спадщину прийняла її сестра, позивач [PERSON] , якій рішенням Голосіївського районного суду від 12 жовтня 2020 року, яке набрало законної сили 26 січня 2021 року, встановлено факт родинних відносин з померлою, визнано пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин та визначено шестимісячний строк з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] . З заявою про прийняття спадщини, у передбачений законом шестимісячний строк, до Другої Київської держаної нотаріальної контори звернувся [PERSON] , як спадкоємець четвертої черги, так як проживав із спадкодавцею однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (а.с. 54, 55). Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 8 лютого 2021 року позов [PERSON] до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання спадкоємцем четвертої черги залишено без розгляду (а.с. 31-32). З копії витягу з ЄРДР від 24 січня 2020 року (а.с. 92) встановлено, що за заявою представника позивача [PERSON] - [PERSON] до ЄРДР були внесені відомості щодо можливих неправомірних дій [PERSON] , які виразилися у заволодінні майном під приводом обману. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. 3 червня 2021 року державний нотаріус Другої Київської держаної нотаріальної контори Зайома Т.Р. відмовив [PERSON] , який діє на підставі довіреності від імені громадянки Республіки Казахстан [PERSON] , у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її сестри - [PERSON] , на квартиру [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності померлої на вказану квартиру (а. с. 24-26). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Правилами ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.ст. 1220 ч. 1, 1223 ч. 3 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно статті 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Як встановлено у ч. ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що встановлено ст. 1270 ЦК України. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем належними та достатніми доказами доведено, що квартира [ADDRESS] , входить до складу спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] [PERSON] . Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ст.1299 ЦК України, якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов`язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна. У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відмова у видачі Свідоцтва про право на спадщину, за законом порушує права позивача на оформлення своїх спадкових прав і здійснення відповідної реєстрації цього права у визначений чинним законодавством спосіб. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази з огляду на їх належність, допустимість і достатність, зважаючи на те, що у інший спосіб позивач позбавлена права оформити свої спадкові права на спадщину, до складу якої входить вищевказана квартира, суд вважає, що вимоги є обґрунтованими, доведеними в ході судового розгляду, в зв`язку з чим позов слід задовольнити. Оскільки позивач в позовній заяві не просила суд повернути понесені судові витрати, Київська міська рада до пред`явлення позову про визнання права власності в порядку спадкування за законом не оспорювала цього права, відповідно до змісту ст. 141 ЦПК України суд не вирішує питання про стягнення або розподіл судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved