Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-15 00:00:00

У жовтні 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), у якому просить зняти арешт із житлової квартири [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що її чоловікові [PERSON] належала житлова квартира [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер. Позивач подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка в передбачені законодавством строки, однак не має змоги оформити свої спадкові права на спірне нерухоме майно, оскільки на зазначену житлову квартиру накладено арешт. Разом з тим, на виконанні у органах державної виконавчої служби не перебували та не перебувають виконавчі провадження, за якими [PERSON] являється боржником. Натомість, відповідне обтяження стосується майна [PERSON] , яка ніколи не була власником квартири. [PERSON] набула права на спадщину, що відкрилася після смерті спадкодавця [PERSON] , однак накладений на спірне нерухоме майно арешт перешкоджає їй у оформленні спадкових прав, а тому вона змушена звернутися із даним позовом до суду. Ухвалою судді від 28 жовтня 2021 року прийнято позову заяву [PERSON] до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження Ухвалою суду від 31 березня 2022 року замінено в даній справі первісного відповідача Ізяславський відділ державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) належним відповідачем [PERSON] . Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Ізяславський відділ державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Представник позивача адвокат Карун В. П. у судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити. Відповідач [PERSON] до суду не прибув, надіслав письмову заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, де також зазначив, що проти задоволення позову не заперечує. Представник третьої особи Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Закревська О. Л. до суду не прибула, надіслала письмове клопотання про слухання справи без участі представника відділу. Заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши позицію відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено,\~що житлова\~квартира [ADDRESS] , належала на праві приватної власності [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Ізяславською міською радою 11 лютого 2014 року, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 18861866 від 12 березня 2014 року. Згідно з даними свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Ізяславського районного управління юстиції 16 серпня 2004 року, позивач [PERSON] є дружиною [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 16 березня 2020 року Ізяславським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). У відповідності до довідки виконавчого комітету Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області від 29 травня 2020 року № 616 померлий [PERSON] на день смерті був зареєстрований у [ADDRESS] . За цією ж адресою була зареєстрована його дружина [PERSON] 28 травня 2020 року до майна померлого [PERSON] була зареєстрована спадкова справа № 171/2020 (номер у Спадковому реєстрі 65888206) на підставі заяви спадкоємиці за законом першої черги [PERSON] . Інші спадкоємці до нотаріальної контори не зверталися, жодних інших заяв не надходило. Зазначене підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 60354434 від 28 травня 2020 року, даними довідки державного нотаріуса Ізяславської державної нотаріальної контори Довбиш В. П. від 18 травня 2021 року № 462/02-14. Судом також встановлено, що рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2001 року стягнуто: 1) з [PERSON] та [PERSON] солідарно на користь [PERSON] 5342 грн 40 коп у рахунок повернення боргу та 53 грн 42 коп державного мита на користь держави; 2) з [PERSON] та [PERSON] солідарно на користь [PERSON] 8480 грн у рахунок повернення боргу та 84 грн 80 коп державного мита на користь держави; 3) з [PERSON] на користь [PERSON] 5830 грн у рахунок повернення боргу та 58 грн 30 коп державного мита на користь держави. Відповідно до\~даних інформаційної\~довідки з\~Державного реєстру\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~Реєстру прав\~власності на\~нерухоме майно,\~Державного реєстру\~Іпотек,\~Єдиного реєстру\~заборон відчуження\~об`єктів нерухомого\~майна щодо\~об`єкта нерухомого\~майна від\~20\~листопада 2020\~року №\~233413505 до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Шепетівською міською державною нотаріальною конторою 15 червня 2007 року на підставі листа № 561 від 13 березня 2001 року ВДВС Ізяславського районного управління юстиції внесено обтяження у виді арешту житлової квартири [ADDRESS] (реєстраційний номер обтяження 5139539, номер запису про обтяження - 4942422, особа, майно/права якої обтяжуються: [PERSON] ). Разом з тим, із повідомлення Ізяславського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 19 травня 2021 року № 20.7-20/9074 та повідомлення Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 08 грудня 2021 року № 20.7-20/27631 встановлено, що перевіркою відомостей Автоматизованої системи виконавчих проваджень та архіву відділу встановлено, що на виконанні не перебували та не перебувають виконавчі провадження, за якими [PERSON] являвся боржником. Підстави обтяження на спірне нерухоме майно невідомі та зняття арешту з майна відділом державної виконавчої служби не є можливим. У відповідності до повідомлення завідуючої Хмельницьким державним нотаріальним архівом № 3744/01-18 від 29 грудня 2021 року по даним архівного фонду Ізяславської та Шепетівської міської державних нотаріальних контор у «Алфавітній книзі заборон» та в «Реєстрі для реєстрації заборон відчуження жилих будинків, квартир та іншого нерухомого майна та арештів, накладених судовими та слідчими органами» відомості про накладення вищевказаної заборони відсутні. Також згідно з повідомленням Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 02 лютого 2022 року № 20.7-20/2515 в архіві відділу відсутній оригінал листа № 561 від 13 березня 2001 року ВДВС Ізяславського районного управління юстиції, на підставі якого було вчинено реєстраційні дії по накладенню арешту на майно [PERSON] . Інформацією щодо перебування станом на березень 2001 року на виконанні у ВДВС Ізяславського районного управління юстиції виконавчих проваджень, боржником у яких була [PERSON] , відділ державної виконавчої служби не володіє. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, крім цього ст. 16 цього ж кодексу зазначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і одним із способів такого захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. За змістом ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник може звернутися до суду з вимогою усунення будь-яких порушень його права. Статтею 391 ЦК України передбачено право власника на усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. У відповідності до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Зазначене кореспондується зі ст. 321 ЦК України. Згідно з ч. 3 ст. 55 Закону України «Про виконавче провадження» (редакція якого діяла на час накладення арешту) арешт застосовується: 1) для забезпечення збереження майна боржника, що підлягає наступній передачі стягувачеві або реалізації; 2) для виконання рішення про конфіскацію майна боржника; 3) при виконанні ухвали суду про накладення арешту на майно, що належить відповідачу і знаходиться у нього чи в інших осіб. Підстави зняття арешту з майна у виконавчому провадженні визначено у ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно до вимог статті 59 Закону України "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. За змістом ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті чоловіка [PERSON] , а тому може ставити питання відповідно до приписів ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» про зняття арешту з майна померлого як така, що отримала це майно у спадщину та є його новим власником з моменту смерті чоловіка, але не є при цьому стороною виконавчого провадження, у якому був накладений арешт на спірне нерухоме майно. Суд виходить із того, що збереження арешту на це майно є протизаконним та порушує право нового власника на отримання правомочностей власника і належного оформлення майна за собою відповідно до чинного законодавства, оскільки особа, майно та права якої обтяжувалися у відповідному виконавчому провадженні ( [PERSON] ) не була і не являється власником спірної квартири. Також у матеріалах справи відсутні будь-які докази перебування у минулому та на даний час на виконанні у органах державної виконавчої служби виконавчих проваджень, за якими спадкодавець [PERSON] являвся боржником. Право позивача як спадкоємця за законом після смерті чоловіка на володіння, користування та розпорядження спадковим майном порушується накладеним арештом, а тому підлягає судовому захисту шляхом зняття вказаного обтяження. Тому позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved