Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-15 00:00:00

Позивачі звернулися до суду із позовом до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, посилаючись на те, що 17.06.2014 сталося залиття належної їм квартири [ADDRESS] внаслідок протікання стояка холодного водопостачання в туалеті вказаної квартири, що підтверджується відповідними актами про залиття ЖЕК-506. У відповідь на неодноразові звернення позивачів КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві повідомило, що складено локальний кошторис з розрахунком вартості ремонтних робіт на суму 4609 грн. та зазначено, що кошти будуть повернуті в рахунок квартплати після проведення позивачами ремонтних робіт власними силами. Проте, по сьогоднішній день жодних дій щодо відшкодування завданої шкоди позивачам вчинено не було. З метою визначення дійсного розміру заподіяної шкоди позивачі зверталися до «Центру експертної оцінки», у відповідності до звіту якого розмір нанесених позивачам матеріальних збитків становить 48403 грн. Вартість експертного дослідження склала 2000 грн. З урахуванням викладеного позивачі заявляли вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача [PERSON] 24201,50 грн. матеріальної шкоди, 2000 грн. витрат на проведення експертного дослідження, 1700 грн. витрат на правову допомогу та 320 грн. судового збору, а на користь позивача [PERSON] 24201,50 грн. матеріальної шкоди та 320 грн. судового збору. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.06.2017 у справі відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою суду від 27.07.2017 у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: -Який розмір матеріальних збитків завданих позивачам внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на момент проведення експертизи? - Чи існує причинно - наслідковий зв`язок між фактом залиття квартири [ADDRESS] та наявними в ній пошкодженнями? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 08.02.2021 провадження у справі поновлено у зв`язку з надходженням до канцелярії суду висновку експерта. Згідно висновку експерта розмір матеріальних збитків завданих позивачам внаслідок залиття їх квартири становить 165 794 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.06.2021 за клопотанням представника позивачів до участі у справі в якості належного відповідача залучено КП «Центр обслуговування споживачів житлового фонду Шевченківського району». В подальшому представник позивачів звернувся до суду з заявою про збільшення розміру позовних вимог, в якій враховуючи отриманий експертний висновок, просив стягнути з відповідача на користь кожного з позивачів матеріальної шкоди по 82897 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 1700 грн. витрат на правову допомогу, 2000 грн. в рахунок відшкодування витрат на проведення експертного дослідження, а також по 828,97 грн. судового збору. В судове засідання позивачі не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивачів подав до суду про розгляд справи за його відсутності, просив задовольнити позов, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений належним чином. В матеріалах справи міститься відзив відповідача на позов, в якому він повністю заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що КП «Житлосервіс «Приозерне» з 05.04.2018 перебуває у стані припинення, разом з тим запис про припинення відсутній. Крім того, зазначив, що Київська міська рада не обмежена у прийнятті рішення щодо зміни правонаступника боржника. Підсумовуючи, вказував, що КП «ЦОС Шевченківського району» перебуває в процесі реорганізації та не приймало на себе зобов`язань КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві та не є належним відповідачем у справі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи міститься заява представника третьої особи про розгляд справи за його відсутності. Заслухавши пояснення учасників, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як убачається з матеріалів справи, квартира [ADDRESS] належить позивачам на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.01.2000, посвідченого державним нотаріусом 11-ї Київської державної нотаріальної контори Леонтьєвою Н.Й. за №5с-131, та свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.03.2012 за №2-730 (а.с.13,14, т.І), що також підтверджується витягом про державну реєстрацію прав (а.с.16,т.І). Судом встановлено, що 17.06.2014 сталося залиття квартири [ADDRESS] внаслідок протікання стояка холодного водопостачання в туалеті квартири №52 . Вказані обставини підтверджуються затвердженим начальником ЖЕД №506 КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району м. Києва актом про залиття квартири, що трапилось на системі холодного водопостачання від 02.07.2014 (а.с.19, т.І), а також актом про залиття квартири, що трапилось на системі холодного водопостачання від 21.07.2014. В акті про залиття зазначено, що в квартирі №48 виявлено наступні сліди залиття: на стелі - в кімнаті площею 14,8кв.м., на стінах - в 3-х кімнатах, коридорі і кухні, на підлозі - в 3-х кімнатах, коридорі і кухні. Також вказаним актом про залиття передбачено для ліквідації наслідків залиття виконати наступні ремонтні роботи в квартирі №48 : коридор: водоемульсійне фарбування стін - 6,54 кв.м, ремонт паркету частково - 1,65 кв.м; кухня площею 7 кв.м: водоемульсійне фарбування стін - 8,7 кв.м; водоемульсійне пофарбування стелі - 7,0 кв.м, ремонт паркету штучного (частково) - 3,82 кв.м; туалет площею 1,1 кв.м: водоемульсійне пофарбування стелі - 1,1 кв.м; водоемульсійне фарбування стін (частково) - 2,1 кв.м; кімната площею 17 кв.м.: водоемульсійне фарбування стін - 39,5 кв.м.; ремонт паркету штучного (частково) - 6,34 кв.м; кімната площею 14,8 кв.м.: водоемульсійне пофарбування стелі - 14,8 кв.м.; водоемульсійне фарбування стін - 36,4 кв.м; ремонт паркету штучного (частково) - 3,45 кв.м.; кімната площею 9 кв.м.: водоемульсійне фарбування стін - 27,5 кв.м; ремонт паркету штучного (частково) - 1,35кв.м. Для визначення розміру завданої майнової шкоди позивач [PERSON] зверталася до ФОП [PERSON] . Згідно звіту №36/17 (визначення розміру майнової шкоди) від 16.06.2017 за результатами проведення дослідження квартири за адресою: [ADDRESS] , з метою встановлення розміру майнової шкоди, завданої внаслідок залиття 17.06.2014, розміру завданої майнової шкоди становить 48403 грн. (а.с.32-61,т.І). За складання вищевказаного висновку щодо оцінки майнової шкоди після залиття квартири позивачем сплачено ФОП [PERSON] 2000 грн., що підтверджується відповідним товарним чеком №36/17 від 16.06.2017 (а.с.60,т.І). Не погоджуючись з вказаним розміром майнової шкоди, КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району м. Києва звернулось до суду з клопотанням про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою суду від 27.07.2017 у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: -Який розмір матеріальних збитків завданих позивачам внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на момент проведення експертизи? - Чи існує причинно - наслідковий зв`язок між фактом залиття квартири [ADDRESS] та наявними в ній пошкодженнями? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Згідно висновку експерта №18905/17-42/3772/21-42 від 28.01.2021 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складеного судовим експертом Колотюк Н. щодо пошкодження внаслідок залиття 17.06.2014 квартири за адресою: [ADDRESS] , розмір матеріальних збитків завданих позивачем внаслідок залиття на момент проведення експертизи становить 165794 грн. (а.с.184-226,т.І). За результатом проведеного дослідження вбачається, що існує причинно-наслідковий зв`язок між фактом залиття квартири [ADDRESS] та наявними в ній пошкодженнями від залиття. Як убачається з рішення Оболонської районної у м. Києві ради №30/16 від 30.06.2005 та розпорядження Оболонської РДА в м. Києві №95 від 25.02.2011, у господарське відання КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району м. Києва (без права відчуження) передано та закріплено майно комунальної власності територіальної громади Оболонського району м. Києва згідно із додатком 1, зокрема, жилий будинок за адресою [ADDRESS] (а.с.84-86,т.І). З матеріалів справи убачається, що позивачі зверталися з приводу відшкодування завданих збитків, і листом від 01.08.2014 КП «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району м. Києва повідомило щодо складання акту про залиття та локального кошторису по вартості ремонтних робіт на суму 4609 грн., проте на час розгляду справи шкода відшкодована не була. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чинній з 26.04.2014) балансоутримувач зобов`язаний зокрема утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чинній з 26.04.2014) виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Згідно положень ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чинній з 26.04.2014) виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до п.п. 5, 10 п. 32 Постанови Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 (в редакції чинній з 11.11.2011) виконавець зобов`язаний проводити 2 рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акту, утримувати внутрішньо будинкові системи в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Всупереч вимогам ст. 81 ЦПК України відповідачем не надано суду доказів, що КП «Житлосервіс «Приозерне» як виконавцем послуг за наведеним вище договором проводились будь-які профілактичні та ремонтні роботи, що пов`язані з утриманням в належному стані внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку за адресою [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 26.04.2014) споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Позивачі звернулись із позовом до відповідача Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» як до правонаступника прав та обов`язків Комунального підприємства «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві, з вини якого, як вказували позивачі, сталося залиття належної їм квартири. Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Водночас злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи регулюються, зокрема, статтею 106 ЦК України. Так, ч. 1 ст. 106 ЦК України визначено, що злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 107 ЦК України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.03.2018 за №910/23312/14. Рішенням Київської міської ради від 09.10.2014 за №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» постановлено реорганізувати комунальне підприємство «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві, комунальне підприємство «Житлосервіс «Оболонь» Оболонського району у м. Києві, комунальне підприємство «Житлосервіс «Куренівка» Оболонського району у місті Києві шляхом їх злиття в комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» та віднести його до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації. На підставі вказаного рішення 30.01.2015 створено Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва». Однак, передавальний акт між комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» та Комунальним підприємством «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві підписано не було, правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків не відбулося, жодні права та обов`язки, майно відповідачу не передавалися. Натомість відповідно до рішення Київської міської ради від 22.06.2017 за №616/2778 «Про деякі питання діяльності комунальних підприємств, що передані до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації» Комунальне підприємство «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві, Комунальне підприємство «Житлосервіс «Оболонь» Оболонського району у м. Києві, Комунальне підприємство «Житлосервіс «Куренівка» Оболонського району у м. Києві реорганізовано шляхом їх приєднання до комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» (п. 5). 20.09.2019 розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №1660 затверджено передавальний акт, складений Комунальним підприємством «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві та Комунальним підприємством «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району». Таким чином, Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» є правонаступником прав та обов`язків Комунального підприємства «Житлосервіс «Приозерне» Оболонського району у м. Києві. За таких обставин, суд вважає правомірним стягнути з відповідача на користь позивачів суму понесених збитків в розмірі 165794 грн., а також на користь позивача [PERSON] витрати пов`язані з проведенням експертних досліджень та складанням експертних висновків в розмірі 2000 грн. Суд не знаходить підстав для стягнення витрат за проведення експертних досліджень на користь обох позивачів. Крім того, 16.06.2017 між позивачами та адвокатом АО «Колегія адвокатів Оболонського району м. Києва» Ковтуном О.М. укладено договір №94 про надання правової допомоги, на підставі якого за надання правової допомоги клієнти сплатили адвокату кошти у розмірі 1700 грн., що підтверджується відповідним актом прийому-передачі наданих послуг від 19.06.2017 та квитанцією №266 від 19.06.2017 та квитанцією №267 від 19.06.2017 (а.с. 62-67). З квитанцій вбачається, що за правову допомогу сплачувала позивач [PERSON] . Згідно п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1700 грн. Враховуючи викладене, підстави для стягнення правової допомоги на користь обох позивачів відсутні, тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Інші наявні в матеріалах справи докази висновків суду не спростовують. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved