Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-22 00:00:00

У травні 2022 року [PERSON] через представника адвоката Замшу Дмитра Дмитровича звернувся до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з вищевказаним позовом, у якому просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенка Євгена Михайловича №46185 від 19.05.2021 року про стягнення з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» заборгованості в сумі 9755 грн. 50 коп. В обгрунтування позову зазначено, що позивач [PERSON] отримав від приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Шмалька О.О. постанову про відкриття виконавчого провадження від 11.11.2021 року №67476681, відкритого на підставі оспорюваного виконавчого напису. Із виконавчим написом позивач не згоден, оскільки вчинений з грубим порушенням порядку вчинення виконавчих написів, а саме: без достатніх підстав та встановлення безспірності боргу. Як вказано у виконавчому написі нотаріуса, борг у позивача виник перед ТОВ «Манівео швидка фінансова допомога» на підставі кредитного договору №733715060 від 15.09.2018 року, право вимоги за яким було двічі переуступлене. Позивач дійсно отримував у ТОВ «Манівео швидка фінансова допомога» кредитні кошти на підставі кредитного договору, які повністю повернув повністю упродовж 2019 року. Від первісного кредитора будь-яких повідомлень або вимог з приводу зобов`язань за вказаним вище кредитом позивачу не надходило. З ТОВ «Таліон Плюс» позивач взагалі не мав ніяких відносин та будь-якою інформацією про відступлення права вимоги боргу на користь цього товариства позивач не володіє. Від приватного нотаріуса Остапенка Є.М. будь-яких документів чи повідомлень щодо стягнення з нього боргу позивач не отримував. Крім того зазначив, що виконавчий напис вчинено за не посвідченим нотаріально договором, однак кредитний договір, який не є нотаріально посвідченим, не входить до переліку документів, за якими може бути здійснено стягнення заборгованості у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса. Ухвалою Бобринецького\~районного суду\~Кіровоградської області\~від 23.05.2022\~року прийнято\~позовну заяву\~до розгляду\~та відкрито\~провадження у\~справі в\~порядку спрощеного\~позовного провадження\~з викликом\~сторін (а.с.34-35). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 23.05.2022 року задоволено заяву адвоката Замша Дмитра Дмитровича в інтересах [PERSON] про забезпечення позову та зупинено стягнення по виконавчому провадженні ВП №67476681 від 11.11.2021 року, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Кіровоградської області Шмалько О.О. на підставі оскаржуваного виконавчого напису (а.с.36-39). Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та просив їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.66). 02.06.2022 року [PERSON] від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» направила через систему «Електронний суд» відзив на позовну заяву, в якому просить розгляд справи здійснювати за відсутності відповідача та відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що відповідачем виконано вимоги, передбачені п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 року №1172 «Про затвердження переліку документів, за якими стягнення заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» та подано приватному нотаріусу Остапенку Є.М. вичерпний перелік документів для вчинення виконавчого напису, а саме оригінал кредитного договору та розрахунок заборгованості за кредитним договором, а тому зазначену в оспорюваному виконавчому написі заборгованість можна вважати безспірною (а.с.53-59). Крім того, 02.06.2022 року [PERSON] від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» направила через систему «Електронний суд» клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення або припинення воєнного стану в Україні посилаючись на те, що більшість представників відповідача через проведення активних військових дій в регіоні, в якому територіально знаходиться відповідач, були змушені припинити виконання своїх службових обов`язків та не мають такої змоги в даний час, ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» позбавлене в повній мірі захищати свої права та інтереси під час судового процесу до повного відновлення роботи, тобто до припинення чи скасування воєнного стану (а.с.61-64). Згідно ч.ч.1, 2 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. Положеннями ч.1 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Отже, [PERSON] клопоче про відкладення розгляду справи до закінчення або припинення воєнного стану в Україні для розгляду справи за відсутності відповідача, що суд розцінює як зловживання своїми процесуальними правами, оскільки суперечить завданням цивільного судочинства щодо своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи з метою ефективного захисту порушених прав та інтересів позивача. Відповідно до ч.6 ст.178 ЦПК України до відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. Згідно ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч.4 ст.183 ЦПК України). На підтвердження своїх повноважень [PERSON] сформувала в системі «Електронний суд» за своїм електронним підписом довіреність від 26.08.2021 року, складеної від імені [PERSON] на представництво інтересів ТОВ «ФК «ЄАПБ» у порядку передоручення від ТОВ «ФК «ЄАПБ» (а.с.65). Однак вказана довіреність складена [PERSON] , а не особою, уповноваженою на це законом, установчими документами ТОВ «Фінансова\~компанія «Європейська\~агенція з питань повернення боргів», не містить підпису [PERSON] та до суду не надано довіреність ТОВ «ФК «ЄАПБ» від 30.10.2020 року на підтвердження повноважень Довбня Євгенії Іванівни та [PERSON] . Згідно із ч.3 ст.244 ЦК України довіреністю є письмовий\~документ,\~що видається\~однією особою\~іншій особі\~для представництва\~перед третіми\~особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі. Частиною 2 статті 245 ЦК України довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті. Довіреність на одержання заробітної плати, стипендії, пенсії, аліментів, інших платежів та поштової кореспонденції (поштових переказів, посилок тощо) може бути посвідчена посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на стаціонарному лікуванні, або за місцем його проживання (ч.4 ст.245 ЦК України). Відповідно до ст.246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами. Згідно із\~ч.2\~ст.207\~ЦК України\~правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо він\~підписаний його\~стороною (сторонами).\~Правочин,\~який вчиняє\~юридична особа,\~підписується особами,\~уповноваженими на\~це її\~установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Відповідно до ч.3 ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Частиною 3 статті 62 ЦПК України передбачено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Таким чином, клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення або припинення воєнного стану в Україні та відзив на позовну заяву подані не уповноваженою особою, тому за правилами ч.4 ст.183 ЦПК України клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду, а відзив на позовну заяву судом до уваги не приймається. Крім того, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» знаходяться в\~місті Київ,\~території якого\~не є\~тимчасово окупованою,\~а сам\~по собі\~введений на\~території України\~воєнний стан,\~який не\~зупиняє перебіг\~процесуального строку\~розгляду справи,\~не перешкоджає\~явці представника\~відповідача безпосередньо\~в судове\~засідання чи\~прийняття участі\~в судовому\~засіданні в\~режимі відеоконференції,\~в тому\~числі за\~допомогою власних\~технічних засобів,\~тому суд\~розцінює подання\~від імені\~відповідача клопотання\~про розгляд\~справи після\~закінчення воєнного\~стану в\~Україні як\~зловживання своїми\~процесуальними правами, що суперечить завданню цивільного судочинства щодо своєчасного розгляду і вирішення справи та приходить до висновку, що представник відповідача не з`явився в судове засідання без поважних причин. З врахуванням вищевикладеного, принципу пропорційності у цивільному судочинстві, значення розгляду справи для позивача, строку розгляду справи, для забезпечення права на доступ до правосуддя суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторони відповідача. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Євген Михайлович та приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Шмалько Олександр Олександрович в судове засідання не з`явились та свої пояснення стосовно пред`явленого позову не надали. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.51, 52). Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що 19.05.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенко Євгеном Михайловичем вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за №46185 про стягнення з [PERSON] на\~користь Товариства\~з обмеженою\~відповідальністю «Фінансова\~компанія «Європейська\~агенція з\~питань повернення\~боргів»,\~якому Товариством\~з обмеженою\~відповідальністю «Таліон\~Плюс»відступлено право вимоги на підставі Договору факторингу №20190103 від 03.01.2019 року, якому Товариством з\~обмеженою відповідальністю\~«Манівео швидка\~фінансова допомога»\~на підставі\~Договору факторингу\~№28/1118-01\~від 28.11.2018\~року відступлено\~право вимоги\~за кредитним\~договором №733715060\~від 15.09.2018\~року,\~укладеного між\~Товариством з\~обмеженою відповідальністю\~«Манівео швидка\~фінансова допомога»\~та [PERSON] ,\~суми заборгованості\~за період\~з 20.02.2019\~року по\~30.04.2021\~року включно,\~у розмірі:\~7780\~грн.\~00\~коп.\~ заборгованість\~по основному\~боргу (тіло\~кредиту);\~1925\~грн.\~50\~коп.\~ заборгованість\~по відсоткам;\~50\~грн.\~00\~коп.\~плата за\~вчинення виконавчого\~напису.Загальна сума, що підлягає стягненню 9755 грн. 50 коп., що підтверджується копією вказаного виконавчого напису (а.с.7). З копії виконавчого напису також вбачається, що кредитний договір №733715060 від 15.09.2018 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Манівео швидка фінансова допомога» та [PERSON] нотаріально не посвідчувався. 11.11.2021 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Шмалько Олександром Олександровичем відкрито виконавче провадження ВП №67476681 з виконання вказаного виконавчого напису нотаріуса, що підтверджується копією постанови (а.с.8). Відповідно до ст.18 ЦК України нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно з ч.1 ст.39 Закону України «Про нотаріат» порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється Законом та іншими актами законодавства України. Відповідно до ст.87 Закону України «Про нотаріат» для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 88 Закону України «Про нотаріат» визначено умови вчинення виконавчих написів, відповідно до якої нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Підпунктом 3.2 пункту 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 визначено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів (далі - Перелік), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 року №1172. Відповідно до пункту 1 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів «Нотаріально посвідчені договори, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставлене майно», для одержання виконавчого напису подаються: а) оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів); б) документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 року у справі №826/20084/14, залишеною без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01.11.2017 року, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2016 року скасовано. Визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України №662 від 26.11.2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів», у тому числі в частині доповнення переліку після розділу «Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами» новим розділом такого змісту: «Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин 2. Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються: а) оригінал кредитного договору; б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості». Постанова набрала законної сили з моменту проголошення. Верховний Суд у своїй постанові від 12 березня 2020 року у справі № 757/24703/18-ц (провадження № 61-12629св19) дійшов висновку, що оскільки серед документів, наданих банком нотаріусу для вчинення виконавчого напису, відсутній оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів), за яким стягнення заборгованості може провадитися у безспірному порядку, а надана нотаріусу анкета-заява позичальника не посвідчена нотаріально, отже не могла бути тим договором, за яким стягнення заборгованості могло бути проведено у безспірному порядку шляхом вчинення нотаріусом виконавчого напису, тому наявні підстави для визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника. Спірний виконавчий напис вчинений нотаріусом 19.05.2021 року, тобто після набрання законної сили постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 року у справі №826/20084/14. Зважаючи на те, що спірний виконавчий напис вчинений на підставі боргового документу - кредитного договору, який нотаріально не посвідчений, тому даний виконавчий напис вчинений з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірності заборгованості боржника. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що виконавчий напис від 19.05.2021\~року вчинений\~приватним нотаріусом\~Київського міського\~нотаріального округу\~Остапенко Євгеном\~Михайловичем,\~зареєстрований в\~реєстрі за\~№46185,слід визнати таким, що не підлягає виконанню. Саме такі правові висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.04.2020 року у справі №158/2157/17 (провадження № 61-14105 св 18). Крім того, за змістом позовної заяви та виконавчого напису позивач не отримував письмового повідомлення ні від первісного кредитора, ні від нотаріуса про наявність заборгованості. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 19 березня 2021 року по справі №750/3781/20, для правильного застосування положень статей 87, 88 Закону України «Про нотаріат» суд повинен перевірити доводи боржника у повному обсязі і установити та зазначити в рішенні, чи справді на момент вчинення нотаріусом виконавчого напису боржник мав безспірну заборгованість перед стягувачем, тобто чи існувала заборгованість взагалі, чи була заборгованість саме такого розміру, як зазначено у виконавчому написі, та чи не було невирішених по суті спорів щодо заборгованості або її розміру станом на час вчинення нотаріусом виконавчого напису. Неотримання боржником вимоги про усунення порушень за кредитним договором об`єктивно позбавляє його можливості бути вчасно проінформованим про наявність заборгованості та можливості надати свої заперечення щодо неї або оспорити вимоги кредитора. Якщо боржник не має можливості подати нотаріусу заперечення щодо вчинення виконавчого напису або висловити свою незгоду з письмовою вимогою про сплату боргу чи повідомити про наявність спору між позивачем та відповідачем щодо суми заборгованості, це об`єктивно виключає можливість вчинення виконавчого напису. Учинення виконавчого напису в разі порушення основного зобов`язання здійснюється нотаріусом після спливу тридцяти днів з моменту надісланих кредитором повідомлень - письмової вимоги про усунення порушень боржнику. Повідомлення вважається надісланим, якщо є відмітка на письмовому повідомленні про його отримання. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2019 року по справі № 357/12818/17. Матеріали справи не містять відомостей про отримання позивачем відповідного повідомлення. Тобто відповідачем не спростоване твердження позивача про те, що позивач не отримував від кредитора письмової вимоги про усунення порушень. У нотаріальному процесі при стягненні боргу за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором) на підставі виконавчого напису нотаріуса боржник участі не приймає, а тому врахування його інтересів має забезпечуватися шляхом надіслання повідомлення - письмової вимоги про усунення порушення (письмове повідомлення про вчинення виконавчого напису). Повідомлення надіслане стягувачем боржнику, є документом, що підтверджують безспірність заборгованості та обов`язково має подаватися при вчиненні виконавчого напису як за іпотечним договором, так і за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором). Процедура стягнення боргу за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором) на підставі виконавчого напису нотаріуса складається із двох етапів:- перший, підготовчий етап, який включає повідомлення боржника. Цей етап спрямований на забезпечення прав та інтересів боржника, якому має бути відомо, що кредитор розпочинає процедуру стягнення боргу за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором) на підставі виконавчого напису нотаріуса;- другий етап - учинення виконавчого напису, який полягає в подачі нотаріусу документів, що підтверджують безспірність вимог, в тому числі й повідомлення боржника (письмова вимоги про усунення порушення чи письмове повідомлення про вчинення виконавчого напису). Недотримання одного із етапів процедури стягнення боргу за нотаріально посвідченим договором позики (кредитним договором) на підставі виконавчого напису нотаріуса є підставою для визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Подібні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 201/4198/17, від 27 серпня 2020 року у справі №554/6777/17. За встановлених обставин оспорюваний виконавчий напис підлягає визнанню таким, що не підлягає виконанню також і з цих підстав. Твердження позову про виконання в повному обсязі зобов`язання первісному кредитору ТОВ «Манівео швидка фінансова допомога» не підтверджено документально, а тому не доведено належними і допустимими доказами. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у зв`язку з чим судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь держави, враховуючи, що позивач відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» як учасник бойових дій, звільнений від сплати судового збору при поданні до суду позову у справах, пов`язаних з порушенням його прав.

Outcome: approved