Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-29 00:00:00

І. ПРОЦЕДУРА 14.12.2021 року в інтересах позивача [PERSON] до суду звернувся адвокат Лепеха В.І. з позовом, в якому просить визнати право власності на 1/4 частку двокімнатної квартири під [ADDRESS] за [PERSON] в порядку спадкування за законом як спадкоємця першої черги після смерті її батька - [PERSON] , померлого [INFO] , та визнати право власності на 3/4 частки двокімнатної квартири під [ADDRESS] за [PERSON] в порядку спадкування за правом представлення після смерті її бабці - [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою від 16.12.2021 року провадження у справі відкрито. 29.12.2021 року від державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької О.Ю. до суду надійшов відзив. Ухвалою суду від 27.01.2022 року клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено. Витребувано у державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одеса Савицької Олени Юліанівни належним чином засвідчену копію спадкової справи 1007/2020, відкриту після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Витребувано з КП ОМБТІ належним чином засвідчені копії правовстановлюючих документів та технічного паспорту на квартиру під [ADDRESS] . 27.01.2022 року в судовому засіданні залучено Одеську міську раду в якості співвідповідача. 16.05.2022 року від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса судом отримано копію спадкової справи №1007/2020, з якої вбачається, що спадкодавець [PERSON] на час смерті перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Ухвалою суду від 23.05.2022 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , 1958 року народження. 23.06.2022 року представник позивача [PERSON] подав до суду уточнення позовних вимог, в якому просить ухвалити рішення, яким визнати право власності на двокімнатну квартиру під [ADDRESS] , житловою площею 30,3 кв.м., загальною площею 51,7 кв.м. за [PERSON] , [INFO] . Представник позивача [PERSON] в заяві просить про розгляд справи за його відсутності. Матеріали справи містять лист Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі про слухання справи у їх відсутність, розгляд справи залишено на розсуд суду. Представником відповідача Одеської міської ради до суду 30.06.2022 року подано заяву, в якій представник вказала, що уповноважена особа Одеської міської ради ознайомлена з заявою про уточнення позовних вимог, поданою позивачем. Вирішення питання про задоволення позовних вимог представник залишила на розсуд суду. Судове засідання просить проводити за відсутності уповноваженої особи. Третя особа [PERSON] до судового засідання не з`явився, повідомлявся відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. ІІ. АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ В позовних вимогах адвокат Лепеха В.І. посилається на те, що [PERSON] є матір`ю неповнолітньої [PERSON] , [INFO] . [INFO] помер батько доньки - [PERSON] , а [INFO] померла її бабуся - [PERSON] . Після смерті батька та бабусі неповнолітньої [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді двокімнатної квартири під [ADDRESS] . За зверненням позивача до Київської державної нотаріальної контори були відкриті спадкові справи: 1007/2020 після смерті [PERSON] та 1006/2020 після смерті [PERSON] . Однак державний нотаріус відповідними інформаційними листами повідомила позивача про необхідність звернення до суду в зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують право власності на спадкове майно. У відзиві на позовну заяву державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицька О.Ю. посилається на те, що державний нотаріус є неналежним відповідачем, в зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні позову [PERSON] . Представник відповідача Одеської міської ради в заяві від 30.06.2022 року вказала, що ознайомлена з заявою про уточнення позовних вимог, поданою позивачем. Вирішення питання про задоволення позовних вимог представник залишила на розсуд суду. Судове засідання просить проводити за відсутності уповноваженої особи Одеської міської ради. Третя особа [PERSON] до судового засідання не з`явився, повідомлявся відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ [PERSON] народилась [INFO] , про що 09.03.2005 року було зроблено відповідний актовий запис за №207, що вбачається з свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого Третім відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси /а.с.8/. Батьками вказані: [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть S 1026/2020, наданого суду в перекладі українською мовою з німецької мови /а.с.42-45/. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть S 1150/2020, наданого суду в перекладі українською мовою з німецької мови /а.с.12/. З Архівного витягу з актового запису про народження, виданого 13.08.2021 року Службою цивільного стану Унгени, Республіки Молдова, вбачається, що 21.12.1977 року за №546 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Унгени було зареєстровано народження [PERSON] , який народився [INFO] . Батьки: [PERSON] та [PERSON] /а.с.15-16/. З Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №00028247851 від 21.10.2020 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] , 23.07.1999 року уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] . Прізвище після укладення шлюбу з " [PERSON] " змінене на " [PERSON] " /а.с.52/. 21.10.2020 року неповнолітня [PERSON] звернулась до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] /а.с.41/. З відповіді державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької О.Ю. від 21.10.2021 року №6652/02-14 на ім`я [PERSON] вбачається, що в документах, які були надані для оформлення спадщини до майна померлого [INFO] [PERSON] , відсутні документи, які підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно. Відповідно до п. 4.18. Розділу 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку /а.с.59/. 21.10.2020 року неповнолітня [PERSON] звернулась до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з заявою про прийняття спадщини після смерті баби - [PERSON] /а.с.108/. З відповіді державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької О.Ю. від 21.10.2021 року №6651/02-14 на ім`я [PERSON] вбачається, що в документах, які були надані для оформлення спадщини до майна померлої [INFO] [PERSON] , відсутні документи, що свідчать про наявність підстав для закликання до спадкування за законом та документи, які підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно. Відповідно до п. 4.18. Розділу 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку /а.с.118/. Судом досліджено Свідоцтво про право власності на житло, видане 17.12.1997 року, згідно з яким Бюро приватизації житла ЗАО "Стальметиз" Ім. Дзержинського посвідчує, що квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної спільної власності [PERSON] та [PERSON] . Свідоцтво видане згідно з рішенням від 17.12.1997 року №633 /а.с.122/. IV. ПРАВОВІ НОРМИ, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ Згідно з\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 ст. 1266 ЦК України визначено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 5 ст. 1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ В ході судового розгляду справи встановлено, що квартира [ADDRESS] , житлвоою площею 30,3 кв.м., загальною площею 51,7 кв.м. на праві власності належала [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , а також спадкоємцем за правом представлення після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Судом встановлено, що [PERSON] звернулась до нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав, проте в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, нотаріусом було роз`яснено позивачу право на звернення до суду. З витребуваних судом документів, а саме з наданої КП "БТІ" ОМР копії свідоцтва про право власності на житло, виданого бюро приватизації житла ЗАО "Стальметиз" ім. Дзержинського від 17.12.1997 року та технічного паспорту на квартиру, вбачається, що спадкове майно - кв. [ADDRESS] , дійсно належало [PERSON] та [PERSON] . З копій спадкових справ №1006/2020 та 1007/2020, заведених Київською державною нотаріальною конторою вбачається, що окрім [PERSON] з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] ніхто не звертався. Третя особа [PERSON] , який є чоловіком [PERSON] та відповідно мав право на спадкування як спадкоємець першої черги за законом, до нотаріальної контори після смерті дружини не звертався. На теперішній час строк звернення з заявою про прийняття спадщини сплинув, відповідно [PERSON] з огляду на положення ч. 1 ст. 1272 ЦК України вважається таким, що не прийняв спадщину. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За таких обставин, з урахуванням вищевикладеного, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача, пред`явлені до Одеської міської ради підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені. При цьому суд приймає до уваги доводи державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одеса Савицької О.Ю. щодо того, що державний нотаріус є неналежним відповідачем по справі та в задоволенні вимог до нотаріуса належить відмовити, в зв`язку з чим позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial