Jurisdiction: civil
Date: 2022-07-04 00:00:00

\~У квітні 2022 року керівник Гайсинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області (Вінницький рибоохоронний патруль) звернувся з позовом до [PERSON] , третя особа на стороні позивача - Бершадська міська рада, про відшкодування збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів. На обґрунтування своєї позиції посилається на те, що головним інспектором відділу охорони водних біоресурсів 24.10.2021 р. відносно [PERSON] складено протокол №001709 про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що 24.10.2021 з 10 год. 00 хв. до 11 год. 00 хв. поблизу с.Баланівка Бершадського району (на даний час Гайсинського району) Вінницької області, [PERSON] здійснював незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову хватка, в кількості 1 шт. в річці Берладинка. У результаті цього зловив 14 екземплярів карася сріблястого, загальною вагою 0,5 кг, чим заподіяв шкоду рибному господарству на суму 22134,00 грн. Постановою Бершадського районного суду Вінницької області від 14.12.2021 у справі №126/2402/21, яка набрала законної сили 25.12.2021, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Крім того, указаною постановою заяву Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про стягнення з [PERSON] збитків, завданих державі, залишено без розгляду із роз`ясненням права звернення до суду в порядку цивільного судочинства. На підставі\~постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011\~здійснено розрахунок шкоди, заподіяної відповідачем внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу у відповідності до якого загальний розмір шкоди, завданий тваринному світу внаслідок незаконного видобування водних біоресурсів, складає 22134,00 грн. Станом на момент звернення з позовом до суду [PERSON] шкоду не відшкодував, а тому позивач просить стягнути на користь держави вказану суму, а також судовий збір. Окрім того, прокурор зазначає, що відповідно до\~ст.131-1 Конституції України\~в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або належним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесенні відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про відшкодування державі завданої шкоди. Відповідно до наданої Державним агентством рибного господарства у Вінницькій області інформації від 09.02.2022, неподання позову про стягнення з [PERSON] шкоди до суду викликано відсутністю коштів на рахунках інспекції для оплати судового збору. Оскільки Управління Державного рибного господарства у Вінницькій області належні заходи для стягнення заподіяних державі збитків, у тому числі шляхом подання позовної заяви до суду, не вживало, що є підставою для подання прокурором до суду позову в інтересах держави. Ухвалою суду від 10.05.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судовому засіданні прокурор позов підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві та просив позов задовольнити в повному обсязі. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких клопотань не заявляв. Представник Бершадської міської ради в судове засідання не з`явився. Від міського голови надійшла заява, в якій останній просить розглянути справу за його відсутності та позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав. Суд, заслухавши думку представника Гайсинської окружної прокуратури, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.2\~ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно ч. ч. 1,2ст. 4\~ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Частиною 3 ст. 12\~ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.1ст. 13\~ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із ч.1ст. 76\~ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1-4\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст.81 ЦПК України). Судом установлено, що 24.10.2021 з 10 год. 00 хв. до 11 год. 00 хв. поблизу с.Баланівка Бершадського району Вінницької області, [PERSON] здійснював незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову "хваткою", в кількості - 1 шт., в річці Берладинка. В результаті лову зловив: карася сріблястого - 14 екземплярів загальною вагою 0,5 кг, чим заподіяв шкоду рибному господарству незаконним виловом цінних видів риб на суму-22134 (двадцять дві тисячі сто тридцять чотири) грн. Постановою Бершадського районного суду Вінницької області від 14.12.2021 р. [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн. з конфіскацією знаряддя лову «хватки (2х2)» (справа №126/2402/21). Згідно із ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Своїми протиправними діями [PERSON] заподіяв шкоду рибному господарству на суму 22134,00 грн., розраховану згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, що підтверджується дослідженими судом Розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №001709 скоєного [PERSON] незаконним виловом цінних видів риби. Згідно листа\~вимоги від 14.01.2022 №1-16-19/62-22, адресованого начальником управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області О.Ягельським на адресу місця проживання [PERSON] , останньому запропоновано в добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну рибному господарству, проте завдана відповідачем шкода не відшкодована. Відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В постанові Верховного Суду від 10.01.2019 (справа №541/307/17) зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Статтею 131-1 Конституції України\~на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадкам, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч. 3ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ч. 3, ч. 7 ст. 128\~КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. ЄСПЛ звертає увагу, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, §35). Суд вважає за необхідне зауважити, що Управлінням державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що свідчить про неналежне здійснення ним захисту інтересів держави, у зв`язку із чим звернення прокурора до суду із вказаним вище позовом є правомірним. Враховуючи, що відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, що було встановлено в судовому засіданні, позов прокурора слід задовольнити. Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Тому слід стягнути з [PERSON] на користь Вінницької обласної прокуратури 2\~481,00 грн. понесених документально підтверджених витрат зі сплати судового збору.

Outcome: approved