Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-14 00:00:00

Приватна компанія з обмеженою відповідальністю «Пойнт Пей Лімітед» звернулось в суд з позовом до [PERSON] про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації. Позов мотивовано, що Приватна компанія із обмеженою відповідальністю (PRIVATE LIMITED COMPANY) «ПОЙНТ ПЕЙ ЛІМІТЕД» (POINT PAY LIMITED) є суб`єктом господарювання за законодавством Великої Британії та провадить свою господарську діяльність у сфері надання комплексних рішень у сфері криптовалюти, що включає, зокрема, криптобанк на базі блокчейну, криптовалютної біржі, тощо. Як стало відомо, у мережі Інтернет на веб-сайті: [INFO] за посиланням: [INFO] # було розміщену статтю із назвою (мовою оригіналу): «[INFO]». Стаття, що розміщена у мережі Інтернет містить недостовірну інформацію, тобто таку, що не відповідає дійсності. Розміщена інформація наносить школу діловій репутації Позивача. Статті, які розміщені на Інтернет-ресурсах Відповідача, поширюють неправдиву інформацію про Позивача, ганьбить ділову репутацію. Поширення вказаної інформації Відповідачем подаються авторами у трактуванні, яке наштовхує читача на формування негативної думки про Позивача, тим самим порушує ділову репутацію. Так, Позивач згадується в наступних безпідставних та необгрунтованих формулюваннях, оскільки твердження, які підносяться читачу як фактичні данні здебільшого отримані начебто з «інсайдерської інформації» від «колишніх співробітників» та являються не більше ніж популістичними висловлюваннями. «Чтобы вы понимали, проект не новый, был основан еще в 2018 году. Он развивался все это время, и в 2021, наконец, удалось привлечь большое количество инвесторов и собрать деньги на дальнейшее развитие - более $50 млн. Однако именно после сбора средств проект встал. Сменился директор, цена криптовалюты упала почти до нуля. Большинство чатов закрыты для комментариев и у инвесторов (их более 70 000 по всему миру - прим, ред.) началась паника. Особенно у имеющих крупные вложения от 100 000 долларов и более.» «Только к 2020 -2021 в проекте начали происходить какие-то движения - все потому, что руководство жалело деньги на маркетинг, принимая решения исходя из дешевизны инструмента. Никто ничего не знал ни о нас ни о нашем продукте. После сбора колоссальных средств руководство продолжило распоряжаться деньгами на свое усмотрение - тратя их исключительно на личные нужды. На маркетинг выделяются крохи - 5-10 тис долларов, для криптовалютной сферы это капля в море. В White Paper обещали выделить на маркетинг 42% собранных средств- 21 миллион долларов! Инвесторы требовали листинга на топовых биржах, но за это надо платить - и это сотни тысяч долларов и на это тоже жаль денег, хотя собраны миллионы. Это неэффективно и ведет проект к провалу!» «Маркетинг - не единственное критично важное для развития проекта направление, средства на которое не выделяются. Обвал цени токена, полный провал с листингом на бирже 1-го уровня - всем этим ми также обязаны сверхжадности [PERSON] . До сих пор не выделено финансирование для формирования ликвидности на децентрализованной бирже Uniswap. Обещанный обратный выкуп токенов фактически не осуществляется. Цена токена проекта РХР падает каждый день - вы можете посмотреть десятки недовольных комментариев в твиттере - каждый день.» «Да, все еще эсть наивные люди, которые спрашивают, как купить токен, который ничего не стоит и не поднимался даже во время роста биткоина. После провальной АМА-сессии нового СЕО, который кстати был ранее замечен в скам- проектах, токен РХР у пал на 30% и так и остался болтаться возле нуля. Но криптовалюта это такая сфера, люди верят до последнего. Кроме того, сразу после смены СЕО и с началом проблем в компании был обьявлен стейкинг, была его агрессивная реклама среди инвесторов (замораживание средств на год на депозите под проценты - прим, ред.) и люди даже если захотят, не смогут вывести свои деньги по минимальной цене. Это тоже часть плана [PERSON] . Токени как би эсть, а долларов уже нет. Когда их можно будет вывести через год, они ничего не будут стоить.» Розповсюдження серед широкого загалу вказаних тверджень про нього порушує особисті немайнові права Позивача і завдає таким правам шкоди. Зміст спірної інформації є негативним. Інформаційне повідомлення не містить оціночних суджень, є фактичним твердженням, може бути перевірене на предмет відповідності дійсності. Спірна інформація принижує ділову репутацію Позивача, оскільки містить недостовірні дані про збитковість проекту, який реалізовується Позивачем. Дії Відповідача завдають шкоди діловій репутації Позивача, створили помилкове й оманливе уявлення стосовно Позивача, як суб`єкту господарювання, так і моральних, ділових якостей власника [PERSON] . Інформація, яку розповсюджує Відповідач по справі за своїм характером не є оціночним судженням, а фактичними твердженнями. Зважаючи на вищезазначене, інформація, поширювана щодо Позивача Відповідачем: Має негативний характер, оскільки повідомляє третім особам про порушення мною, Позивачем, вимог чинного законодавства України та прийнятих у суспільстві принципів моралі, етики тощо, та такою, що, на моє переконання, порушують мої немайнові права. Не є оціночним судженням, а обов`язок доказування її достовірності покладається на Відповідачів. Просить визнати недостовірними і такими, що не відповідають дійсності, порушують права, ганьблять ділову репутацію Приватної компанії із обмеженою відповідальністю ((PRIVATE LIMITED COMPANY) «ПОЙНТ ПЕЙ ЛІМІТЕД» (POINT PAY LIMITED) відомості, що поширені [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) на Інтернет-сайті [INFO] за посиланням: [INFO] # , а саме: « Чтобы вы понимали, проект не новый, был основан еще в 2018 году. Он развивался все это время, и в 2021, наконец, удалось привлечь большое количество инвесторов и собрать деньги на дальнейшее развитие - более $50 млн. Однако именно после сбора средств проект встал. Сменился директор, цена криптовалюты упала почти до нуля. Большинство чатов закрыты для комментариев и у инвесторов (их более 70 000 по всему миру - прим, ред.) началась паника. Особенно у имеющих крупные вложения от 100 000 долларов и более.» «Только к 2020 -2021 в проекте начали происходить какие-то движения - все потому, что руководство жалело деньги на маркетинг, принимая решения исходя из дешевизны инструмента. Никто ничего не знал ни о нас ни о нашем продукте. После сбора колоссальных средств руководство продолжило распоряжаться деньгами на свое усмотрение - тратя их исключительно на личные нужды. На маркетинг выделяются крохи - 5-10 тис долларов, для криптовалютной сферы это капля в море. В White Paper обещали выделить на маркетинг 42% собранных средств- 21 миллион долларов! Инвесторы требовали листинга на топовых биржах, но за это надо платить - и это сотни тысяч долларов и на это тоже жаль денег, хотя собраны миллионы. Это неэффективно и ведет проект к провалу!» «Маркетинг - не единственное критично важное для развития проекта направление, средства на которое не выделяются. Обвал цени токена, полный провал с листингом на бирже 1-го уровня - всем этим ми также обязаны сверхжадности [PERSON] . До сих пор не выделено финансирование для формирования ликвидности на децентрализованной бирже Uniswap. Обещанный обратный выкуп токенов фактически не осуществляется. Цена токена проекта РХР падает каждый день - вы можете посмотреть десятки недовольных комментариев в твиттере - каждый день.» «Да, все еще эсть наивные люди, которые спрашивают, как купить токен, который ничего не стоит и не поднимался даже во время роста биткоина. После провальной АМА-сессии нового СЕО, который кстати был ранее замечен в скам- проектах, токен РХР у пал на 30% и так и остался болтаться возле нуля. Но криптовалюта это такая сфера, люди верят до последнего. Кроме того, сразу после смены СЕО и с началом проблем в компании был обьявлен стейкинг, была его агрессивная реклама среди инвесторов (замораживание средств на год на депозите под проценты - прим, ред.) и люди даже если захотят, не смогут вывести свои деньги по минимальной цене. Это тоже часть плана [PERSON] . Токени как би эсть, а долларов уже нет. Когда их можно будет вывести через год, они ничего не будут стоить.». Зобов`язати [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) у строк, не пізніше семи календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі, спростувати поширену ним недостовірну інформацію у такий же спосіб, у який вона була поширена шляхом розміщення на сайті http://www.metlor.net/ резолютивної частини цього рішення суду, не допускаючи при цьому власних коментарів. Текст спростування повинен бути розміщений під назвою «Спростування інформації, викладеної в статті «Инвесторы РоіntРау хотят разобраться, куда пропали их $50 млн и грозятся судом» у тому ж самому розділі і таким самим шрифтом, що і спростовувана інформація, та не повинен містити зауважень, заперечень, коментарів, тлумачень, думок [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) та/або будь-яких інших осіб. Доступ до спростування повинен бути вільним та не повинен вимагати введення паролів та/або кодів. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 24.02.2022 року у цивільній справі прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, визначено строки для подання сторонами відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення. Однак, у визначені судом строки, відзиву на позовну заяву, відповідачем подано не було. Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу не надходило. З огляду на це, суд приходить до висновку про вирішення спору за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про задоволення вимог позовної заяви з наступних підстав. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 297 ЦК України - кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 3 статті 12 ЦПК України). Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що Приватна компанія із обмеженою відповідальністю (PRIVATE LIMITED COMPANY) «ПОЙНТ ПЕЙ ЛІМІТЕД» (POINT PAY LIMITED) є суб`єктом господарювання за законодавством Великої Британії та провадить свою господарську діяльність у сфері надання комплексних рішень у сфері криптовалюти, що включає, зокрема, криптобанк на базі блокчейну, криптовалютної біржі, тощо. У мережі Інтернет на веб-сайті: http://www.metlor.net: за посиланням: [INFO] було розміщену статтю із назвою (мовою оригіналу): «[INFO]». Стаття, що розміщена у мережі Інтернет містить недостовірну інформацію, тобто таку, що не відповідає дійсності. Розміщена інформація наносить школу діловій репутації Позивача. Статті, які розміщені на Інтернет-ресурсах Відповідача, поширюють неправдиву інформацію про Позивача, ганьбить ділову репутацію. Поширення вказаної інформації Відповідачем подаються авторами у трактуванні, яке наштовхує читача на формування негативної думки про Позивача, тим самим порушує ділову репутацію. Так, Позивач згадується в наступних безпідставних та необгрунтованих формулюваннях, оскільки твердження, які підносяться читачу як фактичні данні здебільшого отримані начебто з «інсайдерської інформації» від «колишніх співробітників» та являються не більше ніж популістичними висловлюваннями. «Чтобы вы понимали, проект не новый, был основан еще в 2018 году. Он развивался все это время, и в 2021, наконец, удалось привлечь большое количество инвесторов и собрать деньги на дальнейшее развитие - более $50 млн. Однако именно после сбора средств проект встал. Сменился директор, цена криптовалюты упала почти до нуля. Большинство чатов закрыты для комментариев и у инвесторов (их более 70 000 по всему миру - прим, ред.) началась паника. Особенно у имеющих крупные вложения от 100 000 долларов и более.» «Только к 2020 -2021 в проекте начали происходить какие-то движения - все потому, что руководство жалело деньги на маркетинг, принимая решения исходя из дешевизны инструмента. Никто ничего не знал ни о нас ни о нашем продукте. После сбора колоссальных средств руководство продолжило распоряжаться деньгами на свое усмотрение - тратя их исключительно на личные нужды. На маркетинг выделяются крохи - 5-10 тис долларов, для криптовалютной сферы это капля в море. В White Paper обещали выделить на маркетинг 42% собранных средств- 21 миллион долларов! Инвесторы требовали листинга на топовых биржах, но за это надо платить - и это сотни тысяч долларов и на это тоже жаль денег, хотя собраны миллионы. Это неэффективно и ведет проект к провалу!» «Маркетинг - не единственное критично важное для развития проекта направление, средства на которое не выделяются. Обвал цени токена, полный провал с листингом на бирже 1-го уровня - всем этим ми также обязаны сверхжадности [PERSON] . До сих пор не выделено финансирование для формирования ликвидности на децентрализованной бирже Uniswap. Обещанный обратный выкуп токенов фактически не осуществляется. Цена токена проекта РХР падает каждый день - вы можете посмотреть десятки недовольных комментариев в твиттере - каждый день.» «Да, все еще эсть наивные люди, которые спрашивают, как купить токен, который ничего не стоит и не поднимался даже во время роста биткоина. После провальной АМА-сессии нового СЕО, который кстати был ранее замечен в скам- проектах, токен РХР у пал на 30% и так и остался болтаться возле нуля. Но криптовалюта это такая сфера, люди верят до последнего. Кроме того, сразу после смены СЕО и с началом проблем в компании был обьявлен стейкинг, была его агрессивная реклама среди инвесторов (замораживание средств на год на депозите под проценты - прим, ред.) и люди даже если захотят, не смогут вывести свои деньги по минимальной цене. Это тоже часть плана [PERSON] . Токени как би эсть, а долларов уже нет. Когда их можно будет вывести через год, они ничего не будут стоить.». Відповідно до ч. 3 ст. 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Згідно з п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі; недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені); згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності); негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загально визнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації; спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідачем [PERSON] не було доведено, що вищевказана інформація відповідає дійсності, тобто є достовірною. Крім того, згідно зі ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Відповідно до частини другої статті 9 ЗУ «Про інформацію» реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Виходячи з усталеної практики Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, Де Гаєс і [INFO] , Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована п.1 ст.10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання п.2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Разом з тим, відповідно до статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. У зв`язку з цим статтею 32 Конституції України передбачено, що кожному громадянину гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації. Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, між іншим, щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до ст.275, 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, які є недоторканими, фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності. Статтею 277 ЦК України передбачено, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до ч.ч. 1,4 ст. 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації; спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію; фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом; спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила; спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Згідно з п. п. 22, 24, 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування поширеної недостовірної інформації не є способом цивільно-правової відповідальності, бо не має компенсаційного та майнового характеру, тому на засоби масової інформації може бути покладено обов`язок опублікувати спростування; задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права; якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту; за загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо); у судовому рішенні також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднено; спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація; крім того, визначаючи спосіб спростування відомостей, суд може зобов`язати редакцію (видавництво) опублікувати спростування в спеціальній рубриці або на тій самій шпальті й тим самим шрифтом, що й спростовуване повідомлення: у газеті - не пізніше місяця з дня набрання рішенням законної сили, в інших періодичних виданнях - у запланованому найближчому випуску; редагування органом масової інформації тексту судового рішення або коментар до нього не допускаються. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема п.46 рішення по справі «Лінгенс проти Австрії» від 08.07.1986, вказано, що слід уважно розрізняти факти та оціночні судження, оскільки останні на відміну від фактів є висновками, отриманими в результаті інтелектуальної логічної обробки і узагальнення конкретною людиною фактів, оцінок інших людей, інформації довідкового характеру та причинно-наслідкових зв`язків між зазначеними джерелами інформації. Тому такі висновки (оціночні судження) будь-яким чином не можливо оцінити (довести) на предмет правдивості чи правильності. У свою чергу фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Дана правова позиція також висловлена Верховним Судом України у постанові від 29 листопада 2017 року у справі № 6-639цс17. Відповідно до частини другої статті 47-1 ЗУ «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Відповідно до статті 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Таким чином, спростованою може бути інформація, яка містить відомості про події та явища (факти), яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). В будь-якому випадку це має бути інформація, істинність якої можливо перевірити, існування таких фактів не залежить від їх суб`єктивного сприйняття чи заперечення через думки і погляди особи. Проаналізувавши зміст вищезазначеного оскаржуваного допису на інтернет сайті http://www.metlor.net: за посиланням: [INFO] # відносно позивача, суд дійшов висновку, що спірна інформація за своїм характером подана у формі фактичних тверджень (даних), оскільки в них категорично зазначаються певні обставини, що нібито мають відношення до позивача. Інформація, що є предметом спору, містить висловлення про конкретні події/обставини, що не може бути витлумачено як такі, що містять оціночні судження. При цьому матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували достовірність оспорюваної інформації. Отже викладене свідчить про недостовірність вказаної інформації. В свою чергу поширена відповідачем інформація щодо позивача завдає шкоди його законним інтересам та порушує право позивача на повагу до честі, гідності та ділової репутації. Згідно ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема, в п. 58 рішення в справі «Cicad проти Швейцарії» визначено, що будь-яка особа, яка здійснює своє право на свободу вираження поглядів, бере на себе і відповідальність за свої дії, межі якої залежать від конкретної ситуації. Тобто, ніхто не може бути звільнений від відповідальності за необґрунтовані, безпідставні звинувачення інших осіб. Стаття 10 Конвенції, яка гарантує свободу вираження поглядів, захищає осіб від відповідальності тільки тоді, коли вони діють добросовісно. За наведених обставин, поширена інформація підлягає спростуванню. З огляду на викладене, позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 992,40грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved