Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-08 00:00:00

У серпні 2021 року позивач звернулася до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування, в обґрунтування якого вказувала, що вона проживала разом із [PERSON] з 2013 року як дружина та чоловік, однак шлюб між ними не був зареєстрованим. [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , яка померла [INFO] та після її смерті залишилося спадкове майно, а саме квартира [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі договору дарування від 22.04.2002 року. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] , є її донька [PERSON] та [PERSON] . При цьому, 01.01.2019 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів все своє майно де б воно не було та з чого воно б не складалося і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати і на що за законом він матиме право, в тому числі грошові вклади на користь неї.. [INFO] [PERSON] помер та після його смерті відкрилася спадщина. З метою прийняття спадщини вона звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Олійник І.М., однак остання відмовилася видавати свідоцтво про право на спадщину у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно - квартиру. Посилаючись на вказане, просила суд визнати за нею право власності на Ѕ частку спадкового майна, а саме на Ѕ квартири, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Не погоджуючись із первісним позовом, відповідачка [PERSON] в свою чергу пред`явила зустрічний. В обґрунтування позову вказувала, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після чого [INFO] помер її батько. З метою прийняття спадщини, 07.06.2019 року її представник звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Олійник І.М. із заявою про прийняття спадщини, яка була прийнята та зареєстрована за №55 від 07.06.2019 року в рамках спадкової справи №13/2019, відкритої за заявою [PERSON] , як спадкоємниці за заповітом. Просила суд, звернути увагу на те, що за життя її батько [PERSON] мав шлюб тільки з матір`ю [PERSON] . На підставі вищевикладеного просила суд визнати право власності на Ѕ частку спадкового майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS] , після смерті матері [PERSON] . Сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача за первісним позовом [PERSON] направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, вказуючи що позовні вимоги за зустрічним позовом визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Представник відповідачки за зустрічним позовом [PERSON] також направила на адресу суду клопотання про розгляд справи без її участі, а також вказала , що позовні вимоги за первісним позовом визнає у повному обсязі, та просила розгляд справи проводити без її участі. Інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. У відповідності до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Суд,\~ дослідивши\~письмові \~докази по\~справі,\~вважає,\~що первісний\~ та\~зустрічний позови\~обґрунтовані \~та підлягають\~ задоволенню,\~при цьому\~суд \~також приймає до уваги визнання позову відповідачами за первісним та зустрічним позовами, оскільки це не суперечить Закону, а також правам та інтересам сторін, не порушує свободи чи інтереси інших осіб та відповідає вимогам ч. 4 ст. 206 ЦПК України. Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Частиною першою ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , яка померла [INFO] та після її смерті залишилося спадкове майно, а саме квартира [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі договору дарування від 22.04.2002 року. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] , є її донька [PERSON] та [PERSON] . При цьому, 01.01.2019 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів все своє майно де б воно не було та з чого воно б не складалося і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати і на що за законом він матиме право, в тому числі грошові вклади на користь [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина та з метою прийняття спадщини [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Олійник І.М., однак остання відмовилася видавати свідоцтво про право на спадщину у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно - квартиру. Крім того, 07.06.2019\~року представник до\~ [PERSON] \~такожзвернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Олійник І.М. із заявою про прийняття спадщини, яка була прийнята та зареєстрована за №55 від 07.06.2019 року в рамках спадкової справи №13/2019, відкритої за заявою [PERSON] , як спадкоємниці за заповітом. При цьому, спадкове майно становить квартира [ADDRESS] , яка належала померлій [PERSON] на підставі договору дарування від 22.04.2002 року(а.с.7). Так, відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною ч. 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. При цьому,\~відповідно до\~п.\~23\~Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України №7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»,\~ у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до п. 12\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня\~\~\~2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»,\~ за загальними правилами\~\~частини\~\~другої\~статті 372 ЦК України\~при поділі майна, що є у спільній сумісній власності, за рішенням суду\~\~частка\~\~співвласника\~\~може\~\~бути\~\~збільшена\~\~або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі смерті співвласника частки\~\~кожного\~\~із\~\~співвласників\~\~у\~\~праві\~\~спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга\~статті 370\~ЦК України,\~\~частина друга\~статті 372 ЦК України). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.\~\~Для оформлення\~\~права\~\~на\~\~спадщину\~\~закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. Визначення\~судом частки у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно за померлими\~\~не узгоджуються з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не є стороною процесу та у зв`язку зі смертю не має цивільної процесуальної правоздатності і дієздатності. Вирішуючи спір по суті, судом враховується той факт, що для отримання свідоцтва про право на спадщину у вигляді частки нерухомого майна, яка знаходилась у спільній сумісній власності спадкодавця та іншого співвласника, закон не вимагає окремого визначення часток за кожним із них у судовому порядку. Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності; право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом; спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. У\~відповідності до\~вимог \~ст.372\~ЦК України,\~майно,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~може бути\~поділене між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними,\~крім випадків,\~установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням\~суду частка\~співвласника може\~бути збільшена\~або зменшена\~з урахуванням\~обставин,\~які мають\~істотне значення.\~ У\~разі поділу\~майна між\~співвласниками право\~спільної сумісної\~власності на\~нього припиняється.\~ Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Так, матеріали справи не містять відомостей про наявність відповідного письмового та нотаріально посвідченого договору між співвласниками про визначення розмір часток, однак, перебуваючи у зареєстрованому шлюбі [PERSON] успадкував частину квартири своєї дружини як спадкоємець першої черги, оскілки на день смерті постійно проживав у квартирі та був зареєстрований в ній по день смерті, іншим спадкоємцем була дочка сторін, а тому, спадкоємці майна після смерті [PERSON] мали право на спадкування 1/2 ідеальної частки спірного майна, а саме квартири [ADDRESS] , яка залишилася після смерті спадкодавці [PERSON] . При цьому,\~з матеріалів\~справи вбачається,\~що спадкодавець\~ [PERSON] \~за життя\~не оформив\~своїх спадкових\~прав після\~смерті [PERSON] ,\~та не\~отримав відповідного\~правовстановлюючого документа\~на спадкове\~нерухоме майно. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть за № [NUMBER] (а.с.10). Однак, 01.01.2019 року [PERSON] склав заповіт на користь [PERSON] , яким заповів все своє майно де б воно не було та з чого воно б не складалося і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати і на що за законом він матиме право, в тому числі грошові вклади. В подальшому, [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу - Олійник І.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Натомість, приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник І.М. було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що у неї відсутній правовстановлюючий документ на квартиру. Отже, позивач за первісним позовом мала право на спадкування Ѕ частки квартири [ADDRESS] , яка залишилася після смерті спадкодавця [PERSON] за заповітом. За таких обставин, оцінивши надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що і первісний, й зустрічним позов підлягають задоволенню. На підставі\~вище викладеного\~та

Outcome: approved