Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-14 00:00:00

25 травня 2021 року до Подільського районного суду м.Києва надійшла вказана позовна заява. 03.08.2021 року зазначена справа надійшла до Шевченківського районного суду м.Києва за підсудністю. В позовній заяві позивач просить: визнати за ним право власності на Ѕ частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер його дідусь [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина згідно із заповітом на Ѕ частину квартири [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом. Як зазначає позивач, він вчасно звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, однак свідоцтво про право на спадщину на Ѕ частину квартири видане не було, так як втрачено правовстановлюючі документи на квартиру. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник Київської міської ради в судове засіданні не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшла заява представника відповідача про слухання справи у його відсутність та відзив в якому представник просить прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства. Представник Подільської районної в м.Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про слухання справи в його відсутність та просив вирішити справу у відповідності до чинного законодавства України. У відповідності до положень статті 223 ЦПК України суд ухвалив про подальше слухання справи у відсутність сторін, які не з`явились в судове засідання. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Вивчивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані суду докази, вислухавши позивача, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 31.05.2013 року [PERSON] на випадок своєї смерті зробив розпорядження за яким належну йому Ѕ частину квартири [ADDRESS] заповів [PERSON] , [INFO] . З копії свідоцтва про смерть вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . З Інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 30.03.2021 року за №КВ-2021 №11212 вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві власності була зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Радянською районною державною адміністрацією 27.11.1997 (розпорядження № [NUMBER] ) та зареєстрованого в Бюро 22.12.1997 року, за реєстровим №429. На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.02.2014 року Ѕ частина квартири [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] після померлої [INFO] [PERSON] . Постановою від 07.05.2021 року [PERSON] державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори відмовила [PERSON] у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на Ѕ частину квартири [ADDRESS] , яка належить померлому [PERSON] у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1266 ЦК України). Відповідно до ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. В судовому засіданні не встановлено будь-яких інших осіб, які згідно закону чи заповіту мають право на отримання спадщини. Отже, виходячи з викладеного вище та приймаючи до уваги доведеність належності померлому на праві власності Ѕ частини квартири[ADDRESS] , позивач є спадкоємцем за заповітом, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та вважає за можливе визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на Ѕ частину квартири[ADDRESS] . На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved