Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-30 00:00:00

Представник позивача\~ адвокат\~Новіков О.М.\~звернувся до\~суду з\~позовною заявою,\~в якій\~просить визначити\~позивачу додатковий\~строк для\~прийняття спадщини\~після смерті\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~строком на\~три місяці\~з дня\~набрання рішенням\~законної сили. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. Баба позивача [PERSON] померла [INFO] . У липні 2021 року [PERSON] разом з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] прибирали в будинку померлої. Серед речей померлої [PERSON] вони знайшли заповіт від 26.09.2017, заповіт від 21.02.2018, ощадну книжку, державний акт на право приватної власності на землю серії КР 001042. Зі змісту заповіту [PERSON] стало відомо, що баба заповіла йому земельну ділянку, яка знаходиться на території Казарнянської сільської ради. Звернувшись 11.10.2021 до Знам`янської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), з метою оформлення спадщини, яка відкрилась після смерті баби, отримав роз`яснення про необхідність звернення до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. Оскільки, [PERSON] дізнався про наявність заповіту лише у липні 2021 року, а нотаріусом відмовлено йому в оформленні спадкових прав, оскільки, ним пропущено строк для прийняття спадщини, вважає, що вказаний строк пропущено ним з поважних причин, а тому він звернувся до суду з даним позовом. Позивач в судове засідання не з`явився, однак, його представник адвокат Новіков О.М. подав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, а справу слухати без його участі. Не заперечував щодо заочного розгляду справи. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Про причини своєї неявки суд не повідомили, відзив на позов не подали. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечує у своїй заяві позивач. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 14.01.2019 виконавчим комітетом Казарнянської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що складено актовий запис №2. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 26.09.2017 секретарем Казарнянської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області, зареєстрований в реєстрі за №9. Вказаним заповітом вона заповіла [PERSON] земельну ділянку з кадастровим номером 3522282600:02:000:0109 для ведення товарно-сільськогосподарського господарства, розміром 4,01 га, яка знаходиться на території Казарнянської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №68525867 від 14.02.2022 вказаний вище заповіт є чинним. Крім того, [PERSON] склала заповіт, посвідчений 21.02.2018 секретарем Казарнянської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області, зареєстрований в реєстрі за №4. Вказаним заповітом вона заповіла житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований по [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №68525867 від 14.02.2022 вказаний вище заповіт є чинним. Згідно з довідкою Казарнянської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області від 13.05.2019 №241, померла [PERSON] з 1946 року по день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Крім неї в будинку були зареєстровані та проживали з травня 2018 року внучка померлої [PERSON] та правнучки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Син померлої [PERSON] за вищевказаної адресою зареєстрований але не проживав. Від імені [PERSON] сільскою радою посвідчувались заповіти 26.09.2017 за реєстровим №9 та 21.02.2018 за реєстровим №4. Заповіти дійсні, не змінені, не скасовані. При зверненні позивача до нотаріальної контори листом від 11.10.2021 за №630/01-16 йому було роз`яснено, що він пропустив встановлений законом шестимісячний строк подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом від 26.09.2017 після смерті [PERSON] та його право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №68525857 від 14.02.2022, надана державним нотаріусом Другої Знам`янської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, свідчить про те, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилася, із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва ніхто не звертався. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тлумачення ч.3 ст.1272 ЦК України дозволяє сформулювати правило, відповідно до якого надання судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливо у разі: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У такому разі, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд враховує наступне. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Позивач вказує, що встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини він пропустила з поважних причин, оскільки не знав про існування заповіту, складеного [PERSON] на його користь. Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №338/46/21, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 17.03.2021 у справі №308/4272/19, від 15.04.2021 у справі №591/1271/18, від 26.07.2021 у справі № 405/7058/19, від 12.08.2021 у справі №757/51328/18-ц, від 20.12.2021 у справі №671/1504/20, від 10.02.2022 у справі №442/56/20, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. З огляду\~на викладене,\~аналізуючи зібрані\~в справі\~докази у\~їх сукупності,\~враховуючи те,\~що причина\~пропуску позивачем\~строку для\~прийняття спадщини\~є поважною,\~а саме\~не знав\~про існування\~заповіту,\~тому він\~вчасно і\~не звернувся\~до нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини, в\~інший спосіб\~захистити своє\~право не\~може,\~є спадкоємцем\~за заповітом,\~томусуд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved