Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вище вказаним позовом посилаючись на ті обставини, що [INFO] померла [PERSON] , у зв`язку з чим відкрилась спадщина на майно належне спадкодавцеві. В свою чергу позивач [PERSON] є спадкоємцем спадкодавця [PERSON] за заповітом, який був останньою складений 27.12.2016 року. Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач не подав заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що про смерть [PERSON] в м. Гуково Ростовської області Російської Федерації йому стало відомо в кінці травня 2021 року. Крім того, саме свідоцтво про смерть [PERSON] видане відповідним органом ЗАГС Російської Федерації позивач зміг отримати лише в грудні 2021 року. При цьому, позивач вважає зазначені вище обставини поважними причинами пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим на теперішній час позивач змушений пред`явити відповідний позов, в якому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . 24.02.2022 року ухвалою суду (а.с.24-25) позовну заяву прийнято до розгляду та відкрите провадження у цивільній справі, розгляд якої визначено проводити в порядку загального позовного провадження, а також витребувано інформацію з Кодимської районної державної нотаріальної контори Одеської області. 23.03.2022\~року ухвалою\~суду (а.с.36-37) відмовлено у прийнятті визнання відповідачем позову. 14.04.2022\~року ухвалою\~суду (а.с.45-46) закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 18.05.2022 року ухвалою суду (а.с.53-54) було витребувано докази з Кодимської міської ради Подільського району Одеської області, в тому числі як у правонаступника Лисогірської сільської ради Кодимського району Одеської області. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання своєчасно повідомлявся належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-5 ст. 128 та ч.5 ст. 130 ЦПК України, про що свідчить відповідна розписка її представника адвоката Баки В.В. від 23.05.2022 року (а.с.58). При цьому, представник позивача адвокат Бака В.В. подав до суду клопотання від 01.06.2022 року (а.с.61) про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача. Представник відповідача Кодимської міської ради Подільського району Одеської області в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання відповідач був своєчасно повідомлений належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-6 ст. 128 та ч.5 ст. 130 ЦПК України, про що свідчить відповідна розписка його представника від 19.05.2022 року (а.с.57). При цьому, відповідач подав до суду клопотання від 25.05.2022 року № 03-17/1254 (а.с.25) про розгляд справи за відсутності його представника. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступні фактичні обставини. За життя, а саме 27.12.2016 року, [PERSON] , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , склала заповіт, згідно якого земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 1,79 га, яка розташована на території Лисогірської сільської ради Кодимського району Одеської області, належну їй на праві власності, згідно державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ІІІ-ОД № 028286 виданого Кодимською райдержадміністрацією 25.05.2004 року, заповіла [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія відповідного заповіту посвідченого посадовою особою виконавчого комітету Лисогірської сільської ради Кодимського району Одеської області та зареєстрований в реєстрі за № 51 (а.с.15). Згідно інформації\~від 25.05.2022\~року,\~наданої Кодимською\~міською радою\~Подільського району\~Одеської області,\~в тому\~числі як\~правонаступником Лисогірської\~сільської ради\~Кодимського району\~Одеської області,\~за №\~03-17/1253\~(а.с.60),\~заповіт складений [PERSON] 27.12.2016 року не скасований та не змінювався. [INFO] [PERSON] померла, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Відділом запису актів громадянського стану адміністрації м. Гуково Ростовської області Російської Федерації 02.11.2021 року, з нотаріально засвідченим перекладом з російської мови на українську мову (а.с.16-18). Вище згадане свідоцтво про смерть з нотаріально засвідченим перекладом є дійсним та приймається судом без якого-небудь спеціального посвідчення, згідно положень ст. 13 Конвенції про правову допомогу та правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах (997_009) від 22.01.1993 року, а також роз`яснення викладеного у листі Міністерства юстиції України від 11.05.2010 року № 26-26/291 щодо застосування міжнародних договорів України про правову допомогу в частині, що стосується скасування вимоги легалізації офіційних документів, виданих компетентними органами Договірних Сторін. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач [PERSON] не подав заяви про прийняття спадщини. В свою чергу, згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18). Водночас із цим абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, в листі пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013\~року № 24-753/0/4-13, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнавались: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (правовий висновок висловлений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18). Висновки суду - щодо необізнаності позивача про смерть спадкодавця, як поважної причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини: В позовній заяві позивач зазначає, що довідався про смерть спадкодавця [PERSON] в кінці травня 2021 року, у зв`язку з чим не мав змоги своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Однак, відсутність у позивача, як спадкоємця, інформації про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Такі правові висновки зроблені як в постановах Верховного Суду України від\~14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 і у справі № 755/7357/15-ц, так і в постановах Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18) від 13 грудня 2018 року у справі № 459/295/16-ц (провадження № 61-19401св18). - щодо відсутності у позивача документів необхідних для прийняття спадщини, як поважної причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини: В позовній заяві позивач зазначає, що зміг отримати свідоцтво про смерть спадкодавця [PERSON] та інші документи лише в грудні 2021 року, тому подав заяву про прийняття спадщини тільки після їх отримання. Однак, відсутність у позивача, як спадкоємця, необхідних документів для оформлення спадщини також не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Такий правовий висновок зроблений Верховним Судом в своїй постанові від 28 січня 2019 року у справі № 447/1262/16 (провадження № 61-8265св18). - щодо необізнаності позивача про наявність заповіту, як поважної причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини: Відповідно ст. 1255 ЦК України, нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту. Водночас із цим, відповідно до положень статті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» від 02.09.1993 року № 3425-XII, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з вимогами абзацу п`ятого підпункту 2.2 пункту 2 Глави 9 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, однією з підготовчих дій нотаріуса перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна є повідомлення про це тих спадкоємців, місце\~проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилась, про що свідчить лист-відповідь Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області від 14.03.2022 року № 152/01-16 (а.с.32), внаслідок чого у останньої не було відомостей про відкриття спадщини. Згідно листа-відповіді Кодимської міської ради Подільського району Одеської області від 25.05.2022 року № 03-17/1253 (а.с.60) остання, в тому числі як у правонаступника Лисогірської сільської ради Кодимського району Одеської області, повідомила про відсутність інформації щодо здійснення повідомлення (виклику) спадкоємців після відкриття спадщини [PERSON] шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. При цьому, з матеріалів позову не вбачається існування інших заповітів [PERSON] , зокрема складених нею за місцем свого постійно проживала та реєстрації на території Російської Федерації, а від відповідача на адресу суду не надходило відповідних доказів або клопотань щодо забезпечення доказів не надходило. Аналізуючи докази та встановлені судом на їх підставі обставини, суд вважає, що необізнаність позивача про існування заповіту, складеного померлою [PERSON] на його ім`я, є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому, суд також враховує ту обставину, що інші спадкоємці після смерті спадкодавця [PERSON] з заявами про прийняття спадщини в держнотконтору не звертались і спадкова справа не заводилась, про що також свідчить лист-повідомлення Кодимської державної нотаріальної контори від 14.03.2022 року № 152/01-16 (а.с.32). Ураховуючи вище викладене суд вважає, що заявлений позивачем позов обґрунтований та підлягає повному задоволенню.

Outcome: approved