Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-15 00:00:00

22 вересня 2021 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що 15 квітня 2006 року вона з відповідачем уклала шлюб, який був зареєстрований у виконкомі Жукинської сільської ради Вишгородського району Київської області, актовий запис №1. Від шлюбу народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Шлюбне життя з відповідачем не склалося. Через несумісність характерів, різних поглядів на сімейне життя, у них часто виникали непорозуміння, що призвело до втрати почуття любові, до фактичного розпаду сім`ї та близько восьми років вони проживають окремо одне від одного, шлюбних стосунків не підтримують. Вважає, що подальше збереження шлюбу є не можливим та недоцільним, на строк для примирення не згодна, а тому просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, залишивши їй шлюбне прізвище « [PERSON] ». Також просить стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати у розмірі 908,00 гривень. Крім цього, зазначає, що на день подання позовної заяви, діти проживають разом із нею та перебувають на її утриманні, після розірвання шлюбу також будуть проживати з нею. Спору про поділ спільно нажитого майна на даний час не має. Після виконань вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 3 листопада 2021 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження. Розгляд справи призначено на 9 грудня 2021 року о 9:30. У призначене судове засідання з`явилася позивач. Відповідач до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду та смс-повідомлення на вказаний у позовній заяві номер телефону, яке йому було доставлено 4 листопада 2022 року, що підтверджується відповідною довідкою. У зв`язку з неявкою у судове засідання відповідача та за відсутності зворотного повідомлення про вручення йому копії позову, ухвали про відкриття провадження та судової повістки, розгляд справи відкладено на 9:00 1 лютого 2022 року. Судові засідання, призначені на 1 та 11 лютого 2022 року, не відбулися у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. Наступне судове засідання призначено на 17:00 2 березня 2022 року, про що повідомлено сторін. Судове засідання, призначене на 2 березня 2022 року не відбулося у зв`язку із введенням 24 лютого 2022 року в Україні воєнного стану згідно Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із проведенням бойових дій на території Вишгородського району Київської області та з урахуванням наказу Голови Вишгородського районного суду Київської області Котлярової І.Ю. № 5а від 2 березня 2022 року «Про визначення особливостей роботи Вишгородського районного суду Київської області в умовах воєнного стану». Враховуючи наказ виконуючого обов`язки Голови суду від 4 квітня 2022 року № 8-а «Про скасування наказу №5а від 2 березня 2022 року «Про визначення особливостей роботи Вишгородського районного суду Київської області в умовах воєнного часу», наступну дату судового засідання у справі визначено 9:30 16 травня 2022 року, про що повідомлено сторін по справі. У судове засідання, призначене на 16 травня 2022 року сторони не з`явилися. При цьому, 4 травня 2022 року на електронну адресу суду надійшла заява позивача про проведення судового засідання без її участі, оскільки, у зв`язку з військовими діями на території України, вона знаходиться з дітьми в евакуації у Польщі, строк для примирення з відповідачем, не потрібен. Відповідач до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом спосіб шляхом надсилання засобами поштового зв`язку судової повістки про виклик, SMS-повідомлення, яке згідно довідки йому було доставлено 3 травня 2022 року. Водночас варто зазначити, що [PERSON] достовірно було відомо про перебування у Вишгородському суді на розгляді позовної заяви [PERSON] до нього про розірвання шлюбу, оскільки, як убачається зі зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення, копію позовної заяви з додатками ним було отримано 25 січня 2022 року, а 2 лютого 2022 року судову повістку про виклик до суду на 11 лютого 2022 року, 17 березня 2022 року отримано судову повістку на 2 березня 2022 року, проте, станом розгляду справи не цікавився, причини неявки суду не повідомляв, з клопотаннями про відкладення розгляду справи не звертався. Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданого 15 квітня 2006 року Виконкомом Жукинської сільської ради Вишгородського району Київської області, актовий запис №1. Від шлюбу мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Як зазначає позивач, шлюбне життя з відповідачем не склалося. Через несумісність характерів, різних поглядів на сімейне життя, у них часто виникали непорозуміння, що призвело до втрати почуття любові, фактичного розпаду сім`ї, у зв`язку з чим, близько восьми років вони проживають окремо одне від одного, шлюбних стосунків не підтримують. Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно частиною третьою статті 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно із статтею 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечитиме їхнім інтересам. За бажанням позивача, залишити їй прізвище « [PERSON] ». Відповідно до статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача також підлягає стягненню сплачений судовий збір у сумі 908,00 гривень.

Outcome: approved