Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-02 00:00:00

Акціонерне товариство «Ідея Банк» в особі представника Олешек О.М. звернулось до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Перша Луцька державна нотаріальна контора Волинської області про стягнення боргу за кредитним договором, в якому просила стягнути з [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємців позичальника [PERSON] , в користь АТ «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором №Р51.13054.003565066 від 18.01.2018 в розмірі 22\~155,09 грн., та заборгованість за Угодою №С-202-009132-19-980 від 19.02.2019 в розмірі 20\~320,17 грн. В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 18.01.2018 між банком та [PERSON] було укладено кредитний договір №Р51.13054.003565066. Згідно договору, позичальник отримав кредит в розмірі 30552 грн., зі сплатою 19,5% річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені встановленим Кредитним договором графіком щомісячних платежів. 18.02.2019 року, згідно з умовами Договору комплексного банківського обслуговування, текст якого розміщено на Інтернет-сторінці Банку між банком та позичальником було укладено Угоду №С-202-009132-19-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки. Згідно Угоди №1 Позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної Кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] (до провадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків (ІВАN) - [NUMBER] ), операції за яким можуть здійснюватися за дебетно-кредитною схемою обслуговування з використанням електронного платіжного засобу в межах встановленого Угодою №1 ліміту Кредитної лінії, доступного Позичальнику. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить 48,00% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн., ліміт Кредитної лінії, доступний Позичальнику на момент укладення Угоди №1, становить 20000 грн. Також, 19.02.2019, згідно з умовами вище вказаного Договору, між банком та позичальником було укладено Угоду №С-202-009144-19-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки.\~Згідно Угоди №2 Позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної Кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] (до провадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків (ІВАN) - [NUMBER] ), операції за яким можуть здійснюватися за дебетно-кредитною схемою обслуговування з використанням електронного платіжного засобу в межах встановленого Угодою №2 ліміту Кредитної лінії, доступного Позичальнику. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить 48,00% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн., ліміт Кредитної лінії, доступний Позичальнику на момент - укладення Угоди №2, становить 20000 грн. Позивач виконав свої зобов`язання, згідно умов кредитного договору та угод №1 і 2, що підтверджується меморіальними ордерами, випискою по поточному рахунку позичальника. [INFO] позичальник [PERSON] помер, про що Луцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області було складено відповідний актовий запис №1369. Станом на дату смерті позичальника за кредитним договором існувала непогашена заборгованість, розмір якої, згідно розрахунку заборгованості, станом на 04.03.2020, становить 22155,09 грн. Окрім того, станом на дату смерті позичальника, існувала непогашена заборгованість перед позивачем за угодою №1, розмір якої станом на 04.03.2020 становить 20579,46 грн. та за угодою №2, розмір якої станом на 04.03.2020 становить 20320,71 грн., що підтверджується випискою по поточному рахунку позичальника № [NUMBER] . Невідкладно після отримання інформації про смерть позичальника АТ «Ідея Банк» надіслало до його спадкоємців три претензії кредитора від 08.08.2019, які 22.08.2019 були отримані Першою Луцькою державною нотаріальною конторою Волинської області. Зважаючи на те, що спадкоємці позичальника власного обов`язку щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором та вище вказаними Угодами в межах вартості успадкованого ними майна не виконали, банк змушений звернутись до суду за захистом власних порушених прав та інтересів, а тому просить позов задовольнити та стягнути заборгованість за Кредитним договором та вище вказаними Угодами з відповідачів, які є спадкоємцями позичальника. \~ \~ \~ \~З відзиву відповідача [PERSON] на вищевказану позовну заяву вбачається, що остання заперечує щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі. Заперечення обгрунтовані тим, що у зв`язку із тим, що позичальника є кілька спадкоємців то вони задовольняють вимоги кредитора особисто у частці, що відповідає частці отриманої спадщини конкретного спадкоємця. Відповідачі, що були визначені позивачем самостійно, отримали у спадщину після сперті [PERSON] по ј частці у квартирі загальною площею 32,3 кв.м., що знаходиться у [ADDRESS] , у зв`язку із чим такі відповідачі можуть нести відповідальність за боргами спадкодавця виключно у розмірі ј частки заборгованості, що виникла у спадкодавця. Окрім того, на переконання відповідача, у зв`язку із тим, що позичальником одночасно з укладенням кредитного договору було укладено також договір добровільного страхування життя, відповідно до п.п. 1.12, 10.4 10.5 якого (кредитного договору №№Р51.13054.003565066) позичальник застрахував свої пов`язані із життям майнові інтереси, вигодонабувачем визначив Банк. Після смерті застрахованої особи, заборгованість за кредитним договором має бути оплачена страховиком. Банком регулярно здійснювалось відрахування на оплату страхового платежу на користь страховика, в тому числі і після настання смерті [PERSON] по 31.07.2019, тому пред`явлення вимог до спадкодавців в частині стягнення заборгованості за кредитним договором до задоволення не підлягає. Також наголошено на тому, що заборгованість за кредитним договором не обгрунтована належним чином, а проценти та комісії продовжували нараховуватись банком навіть після смерті позичальника до лютого 2020 року. У відповіді представника АТ «Ідея Банк» на відзив [PERSON] на позовну заяву адвокат Заставна О.В. зазначила, що вважає вищенаведені заперечення відповідача надуманими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи. Зазначено, що обсяг спадкового майна повинен доводити спадкоємець, оскільки частка участі спадкоємців у відповідальності за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Окрім того, страховик не зобов`язаний здійснити погашення заборгованості за кредитним договором, оскільки позичальник помер після спливу терміну дії Договору страхування. Також переконана, що розрахунок заборгованості, що підлягає стягненню з відповідачів на користь банку є вірним. Ухвалою суду від 13.08.2021 позовну заяву АТ «Ідея Банк» до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Перша Луцька державна нотаріальна контора Волинської області про стягнення боргу за кредитним договором прийнято до розгляду Луцьким міськрайонним судом у зв`язку із передачею даної справи за підсудністю відповідно до ухвали Галицького районного суду м.Львова від 10.06.2021.Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Протокольною ухвалою суду від 01.12.2021 підготовче засідання у справі постановлено закрити, справу призначено до судового розгляду. Ухвалою від 03.06.2022 в задоволенні клопотання представника АТ «Ідея Банк», адвоката Заставної О.В., про залучення до участі в справі співвідповідачів відмовлено у зв`язку із тим, що таке клопотання подано представником позивача поза межами строку, встановленого ст.51 ЦПК України Представник позивача, адвокат Заставна О.В., в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив. Представники відповідачів, адвокати Терлецький О.М. та Нестерук Р.В., заперечували щодо задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Окрім того, зауважено, що позов пред`явлено не до усіх спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [PERSON] , хоча про них було відомо позивачам з копії матеріалів спадкової справи, що витребовувалась судом. Від третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Першої Луцької державної нотаріальної контори Волинської області, надійшла заява про розгляд справи у їхній відсутності. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно\~ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Відповідно до\~ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно\~ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами. Відповідно до ч.1\~ст.1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частиною 2 ст.1050\~ЦК України, передбачено, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. У відповідності до\~ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч.1.\~ст.625 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України). Частина 1\~ст. 612 ЦК України\~визначає, що боржник вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, в тому числі - відшкодування збитків (ст.611 ЦК України). Судом встановлено, що 18.01.2018 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №Р51.13054.003565066, відповідно до умов якого, позичальник отримав кредит в розмірі 30552 грн., зі сплатою 19,5% річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені встановленим Кредитним договором Графіком щомісячних платежів. Згідно п.2.1 Кредитного договору, позичальник повертає кредит разом з процентами та платою за обслуговування кредитної заборгованості в 48 щомісячних внесках включно до 18 дня/числа кожного місяця. Позичальник зобов`язаний повернути кредит, проценти, плату за обслуговування кредитної заборгованості достроково на вимогу банку у випадках, передбачених п.4.2.3 кредитного договору (п.3.1.3 кредитного договору). Пунктом 4.2.3 кредитного договору передбачено право банку вимагати дострокове повернення кредиту, сплати процентів, плати за обслуговування кредитної заборгованості, відшкодування збитків, а позичальник зобов`язаний на вимогу банку достроково виконати вказані грошові зобов`язання у випадках, якщо, зокрема позичальник порушив терміни сплати щомісячних платежів більш ніж на один календарний місяць. Позивач повністю виконав власні зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується копіями меморіальних ордерів. 18.02.2019, згідно з умовами Договору комплексного банківського обслуговування, текст якого розміщено на Інтернет-сторінці Банку, між банком та позичальником було укладено Угоду №С-202-009132-19-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки (Угода №1). Укладаючи Угоду №1, сторони погодились, що клієнт ознайомлений з умовами Договору, що затверджений розпорядженням Банку із усіма змінами та доповненнями, які оприлюднені на Інтернет-сторінці Банку за електронною адресою: www . ideabank. ua, та які йому роз`яснені, зрозумілі та з якими він цілком згідний (п. 5). Згідно Угоди №1, Позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної Кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] (до провадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків (ІВАN) - [NUMBER] ), операції за яким можуть здійснюватися за дебетно-кредитною схемою обслуговування з використанням електронного платіжного засобу в межах встановленого Угодою №1 ліміту Кредитної лінії, доступного Позичальнику. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить 48,00% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн., ліміт Кредитної лінії, доступний Позичальнику на момент укладення Угоди №1, становить 20000 грн. Враховуючи, що зобов`язання Банку щодо встановлення ліміту Кредитної лінії є для нього відкличними та безризиковими, визначення суми Кредитної лінії, що може бути доступна Позичальнику, протягом строку дії відновлювальної Кредитної лінії, здійснюється Банком в межах встановленого Угодою №1 максимального ліміту Кредитної лінії без будь-яких обмежень. Позивач повністю виконав власні зобов`язання, згідно Угоди №1, підтвердженням чого є виписка по поточному рахунку Позичальника № [NUMBER] . Також, 19.02.2019 року, згідно з умовами вище вказаного Договору, між Банком та Позичальником було укладено Угоду №С-202-009144-19-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки (Угода №2). Укладаючи Угоду №2, сторони погодились, що клієнт ознайомлений з умовами Договору, що затверджений розпорядженням Банку із усіма змінами та доповненнями, які оприлюднені на Інтернет-сторінці Банку за електронною адресою: www . ideabank. ua, та які йому роз`яснені, зрозумілі та з якими він цілком згідний (п. 5). Згідно Угоди №2, Позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної Кредитної лінії по відкритому поточному рахунку, операції за яким можуть здійснюватися за дебетно-кредитною схемою обслуговування з використанням електронного платіжного засобу в межах встановленого Угодою №2 ліміту Кредитної лінії, доступного Позичальнику. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить 48,00% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000,00 грн., ліміт Кредитної лінії, доступний Позичальнику на момент укладення Угоди №2, становить 20000 грн. Враховуючи, що зобов`язання Банку щодо встановлення ліміту Кредитної лінії є для нього відкличними та безризиковими, визначення суми Кредитної лінії, що може бути доступна Позичальнику, протягом строку дії відновлювальної Кредитної лінії, здійснюється Банком в межах встановленого Угодою №2 максимального ліміту Кредитної лінії без будь-яких обмежень. Позивач повністю виконав власні зобов`язання, згідно Угоди №2, підтвердженням чого є виписка по поточному рахунку Позичальника № [NUMBER] . [INFO] [PERSON] помер, про що Луцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області було складено відповідний актовий запис №1369, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 30.07.2019 серії [NUMBER] . Станом на дату смерті у позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за кредитним договором, розмір якої станом на 04.03.2020 року становить 22155,09 грн., що складається з наступного: основний борг - 21900,95 грн., прострочений борг - 136,41 грн., прострочені проценти - 117,73 грн. На підтвердження вищевказаної заборгованості за кредитним договором позивачем надано виписку по поточному рахунку позичальника № [NUMBER] , про який вказувалося вище, а також довідка-розрахунок заборгованості за кредитним договором, видана AT «Ідея Банк» станом на 04.03.2020. Також, станом на дату смерті позичальника, існувала непогашена заборгованість перед позивачем за угодою №1, розмір якої станом на 04.03.2020 становить 20579,46 грн. та складається з наступного: основний борг - 14018,08 грн., прострочений борг - 5439,42 грн., прострочені проценти - 1121,96 грн. За угодою №2, розмір заборгованості позичальника станом на 04.03.2020 становить 20320,71 грн. та складається з наступного: основний борг - 16206,98 грн., прострочений борг - 2856,61 грн., прострочені проценти - 1257,12 грн. На підтвердження вище вказаної заборгованості за угодами позивачем надано виписку по поточному рахунку позичальника, а також довідка-розрахунок заборгованості за угодою, видана AT «Ідея Банк» станом на 04.03.2020. АТ «Ідея Банк» надіслало до спадкоємців три претензії кредитора від 08.08.2019, які 22.08.2019 були отримані Першою Луцькою державною нотаріальною конторою Волинської області, підтвердження чого викладено в листі контори від 22.08.2019 №2086/02-14. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (ст.1218, 1231 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у ч. 3, 4 ст. 1268 та в ст. 1269 ЦК України. Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України "Здійснення права на спадкування") та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину»). Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст. 1296 ЦК України). Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку. Листом Першої Луцької державної нотаріальної контори Волинської області від 17.02.2020 №316/02-14, банк повідомлено про видачу 17.02.2020 свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцям [PERSON] , який помер [INFO] , проте не вказано кому саме та щодо якого майна. Як вбачається із інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 06.03.2020 №203336568 та №203336566 щодо квартири за адресою: [ADDRESS] , державним нотаріусом Першої Луцької державної нотаріальної контори Волинської області Ковальчук Т. Б. 17.02.2020 видно два свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] , який є сином позичальника, за №2-138 щодо 1/4 частки у праві власності, а також на ім`я [PERSON] , яка є дружиною позичальника, за №2-135 також щодо 1/4 частки у праві власності, загальна вартість котрої становить 115633 грн. Однак, згідно копії матеріалів спадкової справи №453/2019, заведеної після смерті [PERSON] , окрім [PERSON] та [PERSON] до державного нотаріуса із заявами про прийняття спадщини та про видачу свідоцтв про право на спадщину (від 27.01.2020 та від 17.02.2020 відповідно) звернулась також законний передставник [PERSON] в інтересах малолітніх синів спадкодавця [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . 17.02.2022 на підставі вищевказаних заяв спадкоємцям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] видано свідоцтва про право на спадщину за законом, відповідно до змісту яких кожен зі спадкоємців зокрема має право на ј частку в спадковому майні (квартира [ADDRESS] ). Таким чином, станом на день звернення до суду з позовом чотири спадкоємці прийняли спадщину після смерті спадкодавця [PERSON] : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , а не лише [PERSON] та [PERSON] , як помилково зазначено представником позивача, відтак звернення до суду з позовною вимогою про солідарне стягнення заборгованості спадкодавця лише з декількох із спадкоємців є таким, що суперечить вимогам ст.1216 ЦК України. Разом з тим суд враховує наступне. Згідно зі ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу, суд, за позовом кредитора, накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі. Системне тлумачення ст. 16 та ч. 2 ст. 1282 ЦК України дозволяє зробити висновок, що по-перше, норма ч. 2 ст. 1282 ЦК України є спеціальною у площині захисту прав кредиторів спадкодавця у межах спадкових правовідносин, в якій передбачено належний спосіб захисту прав кредиторів спадкодавця; по-друге, до відносин між кредитором і спадкоємцями позичальника не повинні застосовуватися норми закону, які врегульовують загальні наслідки невиконання стороною договірних зобов`язань, зокрема примусове виконання обов`язку в натурі (пред`явлення в судовому порядку вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором). Аналіз ч. 2 ст.1282 ЦК України свідчить, що задоволення вимоги кредитора до спадкоємців позичальника шляхом одноразового платежу, тобто шляхом сплати грошових коштів, можливе лише в позасудовому порядку. Судовий спосіб захисту порушеного права кредитора, у разі відмови спадкоємців від одноразового платежу, полягає у пред`явленні до спадкоємців позову про накладення стягнення на майно. За таких обставин, обраний позивачем спосіб захисту прав не відповідає вимогам ч. 2 ст. 1282 ЦК України, тому позовні вимоги щодо стягнення заборгованості не можуть бути задоволені. Окрім того, суд звертає увагу на те, що відповідальність спадкоємців за зобов`язаннями спадкодавця можливе виключно у розмірі, що пропорційна частці майнових прав кожного з них у спадковому майні, у зв`язку із чим необхідним є проведення грошової оцінки вартості спадкового майна на момент відкриття спадщини. Таким чином, для визначення обсягу відповідальності спадкоємців перед кредитором спадкодавця слід враховувати дійсну на момент відкриття спадщини вартість частки у спадковому майні кожного зі спадкоємців (у даному випадку - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , а не лише [PERSON] та [PERSON] ). Зважаючи на вищенаведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог АТ «Ідея Банк» до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати позивача, пов`язані зі сплатою судового збору, суд залишає за позивачем у зв`язку із відмовою в задоволенні позову у повному обсязі.

Outcome: dismissed