Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про відшкодування шкоди, завданої в наслідок залиття посилаючись на те, що він є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. 08.08.2021 року його (позивача) квартиру було затоплено. Згідно з актами комісії ЖЕД № 412 від 08.08.2021 року та 20.08.2021 року причиною затоплення було неправильне використання сантехнічного обладнання в квартирі відповідача. В наслідок залиття в його квартирі пошкоджено вбиральню, а саме: стеля натяжна - набрана водою, двері - розбухли знизу, стіни плитка - потьоки. Згідно зі Звітом про оцінку майна від 16.08.2021 року, складеного експертом ПП «Аверті» сума збитку, завданого в наслідок залиття вбиральні складає 8 267,00 грн. За проведення експертизи ним сплачено 3 000,00 грн. Дані кошти просить стягнути з відповідача. Крім матеріальної шкоди, просить стягнути моральну шкоду, яку оцінив в 5 000,00 грн., та обґрунтовує тим, що залиття його квартири завдало йому душевних страждань та негативних емоцій, переживань з приводу пошкодженого майна, порушення звичного способу життя, докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Добровільно відповідач не бажає відшкодовувати заподіяну шкоду, у зв`язку з чим звернувся до суду. Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 10.12.2021 року. 10.12.2021 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями. 17.12.2021 року здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані відповідача. 27.12.2021 року надійшла відповідь з Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА». Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 28.12.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками направлено відповідачу по місцю реєстрації. В установлений судом строк відповідач відзив не подав. Оскільки розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, розгляд проводиться по матеріалах справи в заочному порядку. Клопотання по суті спору та з процесуальних питань сторонами не подавалися. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Встановлено та підтверджено належними доказами, що позивач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , відповідач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] (змінила прізвище на « [PERSON] ») зареєстрована в квартирі [ADDRESS] , з 11.04.1991 року по теперішній час. 08.08.2021 року сталося залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до Акту від 08.08.2021 року, складеного комісією в складі: інженера [PERSON] , старшого майстра [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , [INFO] в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] . При візуальному огляді було виявлено, що в квартирі пошкоджено вбиральню - стеля натяжна, розбухли двері. Згідно Акту від 20.08.2021 року, складеного комісією в складі: старшого майстра [PERSON] , майстра техдільниці № [NUMBER] [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , причиною залиття квартири [ADDRESS] 08.08.2021 року може бути неправильне використання сантехнічного обладнання мешканцями вище розташованої квартири [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] пошкоджено вбиральню: стеля натяжна - набрана водою, стін (плитка) - потьоки, двері - розбухли знизу. Згідно Висновку експерта про оцінку майна завданого в результаті залиття квартири, складеного 16.08.2021 року, сума збитку складає 8 267,00 грн. За проведення експертного дослідження позивачем сплачено 3 000,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. В процесі розгляду даної справи було встановлено, квартира позивача зазнала пошкоджень в наслідок залиття з квартири відповідача. На момент обстеження - 08.08.2021 року комісією ЖЕД-412 в квартирі позивача виявлено сліди залиття. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Аналізуючи наданий акт встановлено, що він відповідає типовому зразку, що міститься у Правилах. В даному випадку згідно наданих документів встановлено, що залиття відбулося з квартири відповідача, причиною залиття є неправильне використання сантехнічного обладнання. Викладені обставини та надані позивачем докази свідчать про наявність правових підстав для стягнення з відповідача 8 267,00 грн. матеріальної шкоди. В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою. Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, з урахуванням вимог позивача в частині стягнення на його користь моральної шкоди, яка завдана внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору відповідачем має бути відшкодовано на користь позивача моральна шкода у розмірі 5 000 грн. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач сплатив судовий збір у розмірі 1 816,00 грн. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача. Стягненню з відповідача підлягають і судові витрати за проведення експертизи у розмірі 3 000,00 грн. Всього з відповідача на користь позивача слід стягнути 4 816,00 грн. судових витрат.

Outcome: approved