Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-07 00:00:00

В травні 2021р. позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з вказаним позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, в якому просив суд: визначити йому додатковий строк, після набрання рішенням суду законної сили, в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті його діда - [PERSON] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [INFO] помер його дід [PERSON] , [INFO] . Свідоцтво про смерть видане Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ), було отримано позивачем в березні 2021р., про що зроблено, відповідний актовий запис. Після смерті діда відкрилася спадщина на майно. Заяву про прийняття спадщини у встановлений строк позивач не подав, так як дід помер на тимчасово окупованій території, в смт. Созівський Луганської області. В досудовому порядку позивач звертався до відділу РАЦС для отримання свідоцтва про смерть діда, але йому було відмовлено та роз`яснено, що він повинен звернутися до суду. У зв`язку з цим позивач не міг своєчасно зареєструвати смерть діда та реалізувати спадкові права, як спадкоємиць за законом. В березні 2021р. позивач звернувся до третьої особи, із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті діда, однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, та роз`яснено наслідки пропуску строку для прийняття спадщини та роз`яснено позивачу про право звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 травня 2021р. було передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 вересня 2021р. відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. 14 грудня 2021р. на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач просив суд ухвалити рішення, з урахуванням наданих сторонами доказів, та розгляд справи здійснювати у відсутність представника відповідача. Відповідь на відзив стороною позивача не подавалась до суду. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, позивач є онуком [PERSON] , [INFO] . Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , місце смерті смт. Созівський Слов`яносербський район Луганської області. Після його смерті відкрилася спадщина. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За положенням ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. У відповідності з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно із постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії третьої особи від 29 квітня 2021р., позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті його діда у зв`язку з пропуском строку та рекомендовано звернутися до суду. З матеріалів справи вбачається, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2021р. по цивільній справі № 755/3049/21,яке набрало законної сили, було вставнолено факт смерті діда позивача на тимчасово окупованій території 30 вересня 2018р. Оскільки в ході судового розгляду встановлено, що позивач відноситься до спадкоємців за законом, але в силу того, що спадкодавець (дід позивача) помер на тимчасово окупованій території, і факт його смерті було встановлено зазначеним вище рішенням суду, і в подальшому здійснити реєстрацію факту смерті на території держави Україна, у зв`язку з цим він не міг своєчасно зареєструвати смерть діда та реалізувати свої спадкові права, та вчасно не звернувся із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону і підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,0 грн.

Outcome: approved