Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-17 00:00:00

У жовтні 2021 року [PERSON] , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього [PERSON] , та [PERSON] звернулися в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до ТОВ «Авіакомпанія «Скайап», в якій просили суд стягнути з відповідача на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 33 125,80 грн. за авіаквитки та компенсації за скасований рейс, на користь [PERSON] 12 168,00 грн. компенсації за скасований рейс, та на користь [PERSON] 12 168,00 грн. компенсації за скасований рейс, а також стягнути понесені судові витрати. Свої вимоги позивачі мотивували наступним. [PERSON] придбала шість авіаквитків на авіарейси PS611, PQ402 на 24.09.2021 з аеропорту Єреван/Арменія - Київ/Україна і у зворотньому напрямку 03.10.2021 на трьох осіб, позивачів у справі. Загальна вартість квитків, яка була сплачена, становить 688,95 Євро. Квитки придбані в Авіакомпанії «Скайап». 24.09.2021 о 13-10 год. позивачам надійшло повідомлення про зміну рейсу, виліт був перенесений з 16-10 год. на 19-20 год., тобто затриманий на 3 години 10 хвилин. Таке повідомлення надійшло не за два тижні, а в день вильоту за три години до вильоту. У зв`язку з цим позивач [PERSON] спізнився на важливу співбесіду та не отримав можливість працевлаштування. Розуміючи, що у зв`язку з перенесенням рейсу позивачі не встигають до м. Києва, до відповідача було надіслано повідомлення про відмову від авіарейсу на таких умовах та вимога про повернення грошових коштів за авіаквитки. Однак у відповідь була отримана відмова. Позивачі вважають, що дії відповідача з неповернення коштів порушують їхні права, а тому просять суд стягнути вартість авіаквитків у розмірі 20 957,80 грн., а також на кожного з позивачів по 12 168,00 грн. компенсації за скасований рейс. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 26.11.2021 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання. 24.01.2022 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву. Заперечення щодо заявлених позовних вимог обгрунтовані наступним. Твердження позивачів, що саме у відповідача було придбано шість авіаквитків не відповідає дійсності, оскільки у відповідача було придбано лише три квитки на рейс PQ402, що відбувся 24.09.2021 із Єревану до Києва. Рейс PS611 не виконувався відповідачем, оскільки це рейс іншої авіакомпанії, а саме ПАТ «Авіакомпанія «Міжнародні авіалінії України». Вартість придбаних у відповідача трьох квитків становить 6 823,00 грн. Із доданих до позовної заяви доказів неможливо встановити хто здійснив опталу та за які послуги. На придбаних квитках № SQP0011837989, № SQP0011837990, № SQP0011837991 містяться відомості про тариф. Так, квитки придбані за тарифом Economy «Basic», відповідно до умов якого у випадку неявки на рейс повернення коштів за квиток не передбачено. Інформація щодо тарифів ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» розміщена у вільному доступі на офіційному веб-сайті компанії. Позивачі на авіарейс PQ402 не з`явилися, тому у позивачів відсутнє право на повернення коштів за невикористаний квиток вильоту. Щодо стягнення компенсації , то відповідачем зазначено про те, що чинним законодавством не передбачено підстав для виплати компенсації у разі затримки рейсу. Враховуючи зазначене, відповідач просив відмовити у задовлоенні заявлених позовних вимог у повному обсязі та стягнути витрати на правничу допомогу. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачами 18.09.2021 було заброньовано та придбано за допомогою інтернет сайту https://www.kiwi.com три квитки на рейс PQ402 на 24.09.2021 на 16-10 год. сполученням Єреван/Арменія - Київ/Україна на ім`я [PERSON] , малолітнього [PERSON] та [PERSON] , а також три квитки у зворотньому напрямку на рейс PS611 на 03.10.2021. Номер бронювання 168819673. Як вбачається з доданих до позовної заяви документів на бронювання квитків, рейс PQ402 на 24.09.2021 сполученням Єреван/Арменія - Київ/Україна виконується літаком компанії відповідача ТОВ «Авіакомпанія «Скайап», а зворотній рейс PS611 03.10.2021 - літаком Авіакомпанії «Міжнародні авіалінії України». Згідно інформації, наданої відповідачем, за квитки на рейс PQ402 ТОВ «Авіакомпанія «Скайап», було сплачено 6 823,00 грн. Квитки № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] на рейс PQ402 ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» придбані за тарифом Economy «Basic». Позивачів було повідомлено, що авіаперевізником було змінено графік перевезення, а саме з 16-10 год. на 19-20 год. 24.09.2021. У зв`язку з чим у позивачів відпала потреба летіти до Києва, 25.09.2021 позивачі звернулися до ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» з вимогою повернути кошти за авіаквитки. 27.09.2021 ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» надала відповідь на звернення, відповідно до якої було рекомендовано звернутися до агента з продажу авіаквитків, де були придбані квитки, для уточнення варіантів. Відповідно до п.2 ч.2 ст. 908 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) умови перевезення вантажу, пасажирів і багажу окремими видами транспорту, а також відповідальність сторін щодо цих перевезень встановлюються договором, якщо інше не встановлено цим Кодексом, іншими законами, транспортними кодексами (статутами), іншими нормативно-правовими актами та правилами, що видаються відповідно до них. Положеннями ст. 910 ЦК України встановлено, що за договором перевезення пасажира одна сторона (перевізник) зобов`язується перевезти другу сторону (пасажира) до пункту призначення, а в разі здавання багажу - також доставити багаж до пункту призначення та видати його особі, яка має право на одержання багажу, а пасажир зобов`язується сплатити встановлену плату за проїзд, а у разі здавання багажу - також за його провезення. Укладення договору перевезення пасажира та багажу підтверджується видачею відповідно квитка та багажної квитанції, форми яких встановлюються відповідно до транспортних кодексів (статутів). Відповідно до ч. 3 ст. 101 Повітряного кодексу України дія Закону України «Про захист прав споживачів» поширюється на повітряні перевезення, крім питань, які врегульовані цим Кодексом, правилами повітряних перевезень пасажирів та вантажів, міжнародними договорами України. Спеціальним нормативно-правовим актом у сфері повітряних перевезень є Правила повітряних перевезень та обслуговування пасажирів і багажу, затверджені наказом Державної авіаційної служби України від 26 листопада 2018 року № 1239. Відповідно до пунктів 1 - 4 глави 1 розділу III "Договір перевезення. Квиток" Правил, повітряні перевезення виконуються на підставі договору між авіаперевізником і пасажиром. Укладення договору повітряного перевезення та його умови підтверджуються квитком, який видається пасажиру авіаперевізником або агентом з продажу. Квиток надає право пасажиру, зазначеному у квитку, на переліт відповідним рейсом (рейсами) і зобов`язує авіаперевізника здійснити перевезення пасажира і його багажу та надати інші послуги відповідно до договору повітряного перевезення, крім випадків, визначених у пункті 5 цієї глави. Умови договору додаються до квитка і мають містити інформацію для пасажирів про права пасажирів у разі відмови у перевезенні, скасування чи тривалої затримки рейсу. Розділом VI частиною 5 «Бронювання повітряного перевезення. Бронювання та продаж перевезень через мережу Інтернет» вказаних Правил встановлено, забронювати квиток через мережу Інтернет можна за допомогою веб-сайтів авіаперевізників або агентів з продажу. Оформлення замовлення є підтвердженням того, що користувач погоджується з умовами договору повітряного перевезення, ознайомлений з правилами і умовами авіаперевізника, а також умовами застосування тарифів. Після здійснення бронювання та оплати перевезення на електронну адресу, зазначену в бронюванні, користувачу надсилається маршрут-квитанція (Itinerary/Receipt) та умови договору перевезення між пасажиром, зазначеним у маршрут-квитанції, та авіаперевізником. Пасажир не може скасувати самостійно сплачене та оформлене бронювання через мережу Інтернет. Цю операцію здійснює авіаперевізник або агент з продажу за умови оформлення пасажиром заяви на повернення коштів. Відповідно до розділу XІV «Скасування та затримка рейсів» Правил авіаперевізник може затримати або скасувати рейс як з комерційних причин, так і з причин, які не залежать від нього. У разі виникнення надзвичайних обставин авіаперевізник має право без повідомлення пасажира скасувати чи затримати рейс або анулювати раніше підтверджене бронювання. В інших випадках авіаперевізник або його агент з продажу зобов`язаний попередити пасажира про затримку або скасування рейсу не пізніше ніж за три години до початку реєстрації. Інформацію про затримку або скасування рейсу авіаперевізник повинен внести в АСБ/ГРС не пізніше ніж за 8 годин до вильоту. В іншому разі авіаперевізник самостійно інформує пасажира про затримку, скасування рейсу або анулювання бронювання і відповідає за своєчасність інформування пасажира. Відповідно до ст. 100 Повітряного кодексу України, пасажир має право відмовитися від повітряного перевезення і одержати назад плату за послуги у порядку, встановленому авіаційними правилами України та правилами авіаперевізника. Розділом ХVІІІ «Повернення коштів» Правил повітряних перевезень встановлена загальна процедура повернення коштів. Так, повернення коштів за невикористаний квиток (його частину) авіаперевізник здійснює за місцем придбання квитка або в головному офісі авіаперевізника (офісі з продажу перевезень авіаперевізника) і в тій валюті, у якій квиток було оплачено. Повернення коштів здійснюється за умови пред`явлення документів, що посвідчують особу, та документів, що підтверджують право на отримання грошових сум, визначених у пункті 3 цієї глави. Повернення коштів авіаперевізник здійснює у день розірвання договору повітряного перевезення (пред`явлення квитків до каси за місцем їх оформлення, отримання авіаперевізником інформації від пасажира щодо бажання повернути кошти за невикористане повітряне перевезення, оформлене електронним квитком), а в разі неможливості повернути кошти у день розірвання договору повітряного перевезення - в інший строк за домовленістю сторін, але не пізніше ніж протягом семи днів. Авіаперевізник має право відмовити в поверненні коштів (за винятком всіх невикористаних державних зборів, податків, аеропортових зборів (такс) і зборів (такс) авіаперевізника), якщо: заяву про повернення коштів пасажир подав після закінчення строку чинності квитка, визначеного у главі 4 розділу III цих Авіаційних правил, а також в інших випадках, передбачених цими Авіаційними правилами; квиток придбано за спеціальним тарифом і правилами його використання не передбачено повернення сум (у разі придбання квитка за таким спеціальним тарифом авіаперевізник або його агент з продажу повинен поінформувати про це пасажира під час бронювання і в квитку має бути відповідна відмітка). Звертаючись до суду з позовними вимогами щодо стягнення з ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» вартості квитків у сумі 20 957,80 грн. позивачі посилаються на те, що авіперевізник змінив розклад рейсу не повідомивши про це за два тижні, а всього за три години до вильоту, у зв`язку з чим у позивачів відпала потреба летіти до м. Києва, та відповідач відмови добровільно повертати кошти. Суд вважає дані вимоги не обгрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства. По-перше, оскільки квитки були придбані позивачами через мережу Інтернет на рейси, які виконуються різними авіакомпаніями, тому позовні вимоги щодо стягнення всієї суми сплаченої за шість квитків з відповідача ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» є неправомірними. По-друге, не підлягають стягненню з відповідача також сплачені кошти на рейс PQ402 ТОВ «Авіакомпанія «Скайап» у сумі 6 823,00 грн., оскільки відповідно до наявної у справі інформації придбані квитки № SQP0011837989, № [NUMBER] , № [NUMBER] за тарифом Economy «Basic», відповідно до умов якого у випадку неявки на рейс повернення коштів не передбачено. Таким чином суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги щодо стягнення вартості квитків не підлягають задоволенню. Стаття 106 Повітряного кодексу України передбачає компенсацію пасажирам у разі затримки рейсу. Авіаперевізник повинен надати пасажирам сприяння, передбачене пунктами 1 і 4 частини п`ятої статті 105 цього Кодексу, а саме харчування та прохолодні напої відповідно до часу очікування нового рейсу; місця в готелі у разі, якщо пасажири змушені чекати на відправлення впродовж однієї або більше ночей чи якщо час додаткового очікування відправлення більший, ніж передбачалося; наземний трансфер за маршрутом аеропорт - готель - аеропорт; два телефонні дзвінки або телекс-, факс-повідомлення, або повідомлення електронною поштою, якщо для цього є технічні умови аеропорту, у разі затримки рейсу: - до двох годин - для рейсів дальністю до 1500 кілометрів; до трьох годин - для рейсів дальністю від 1500 до 3500 кілометрів; на чотири години і більше від запланованого часу відправлення - для інших рейсів, не зазначених у другому і третьому абзацах цієї частини. Аналогічні положення містяться також у розділі ХV «Права пасажирів у разі відмови у повітряному перевезенні, скасування або затримки рейсів» Правил повітряних перевезень. Таким чином, чинним законодавством України не передбачено право пасажирів на компенсацію у розмірі 400 Євро у разі затримки рейсу. Посилання позивачів на Регламент (ЄС) Європейського Парламенту та Ради від 11 лютого 2004 року № 261/2004 про запровадження загальних правил компенсації та допомоги пасажирам у разі відмови у перевезенні та скасування чи тривалої затримки рейсів суд вважає безпідставним, оскільки дія Регламенту ЄС-261 розповсюджується на всіх пасажирів, що вилітають/прибувають до Європейського Союзу та Європейської економічної зони. Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилаються позивачі, як на підставу для задоволення позову не знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги не ґрунтуються на вимогах діючого законодавства, а тому не підлягають задоволенню. З огляду на наведене, позовна заява [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія «Скайап» про захист прав споживачів, повернення сплачених коштів та стягнення компенсації задоволенню не підлягає. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задовленні позовних вимог, судові витрати у справі, понесені позивачами покладаються на останніх. Оскільки позивачі звільнені від сплати судового збору на підставі частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», судовий збір слід віднести на рахунок держави. Разом з тим, з повнолітніх позивачів на користь відповідача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 9 300 грн, які понесені останнім та підтверджені відповідними доказами, а саме копією Договору №555/22-2 від 01.01.2022 (далі Договір), копією Додатку №1 до Договору, копією Акту №1 від 18.01.2022, копією Рахунку на оплату №5 від 18.01.2022, копією Платіжного доручення №28961 від 18.01.2022 та копією ордеру .

Outcome: approved