Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про виділ майна із спільної часткової власності. Обґрунтовуючи позовні вимоги посилалася на те, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Калинівського району Василишиною Л.В. 25.01.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 136, позивач стала власником 2/5 частки житлового будинку з прибудовою, що розташований по [ADDRESS] . В подальшому дана частина будинку була переобладнана в літню кухню і біля неї на земельній ділянці побудовано новий будинок та господарські будівлі, які були узаконені та введені в експлуатацію, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 216806400, сформованим 17.07.2020 року. Позивачка разом із відповідачкою [PERSON] домовились про укладення договору конкретного користування та готували документи для посвідчення його в нотаріальному порядку, що вбачається із висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 431 та Інформаційної довідки-характеристики, виданих КП «ВООБТІ» 07.07.2020 року. Однак, відповідачка не бажає закінчити підготовку необхідних своїх документів та з`являтись до нотаріуса для підписання договору. У силу положень ст. ст. 21, 24, 41 Конституції України, ст. ст. 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Виходячи з цих положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. Тому позивач вважає, що вона, як співвласник, має права на виділ у натурі частки із спільного часткового майна, а саме: житловий будинок літ. З, з ганком, балконом, погріб з шиєю літ. П/З, літню кухню літ. А1, з верандою літ. а і ганком, убиральню літ. Г, гараж літ. З1, пандус з оглядовою ямою, сарай літ. Ж (незавершений будівництвом, готовністю 10%), колодязь №2, огорожу №5, ворота №6, хвіртку №7, огорожу №8, огорожу №9, огорожу №10, які належать їй на праві\~\~ спільної часткової власності. Враховуючи, що сторони є співвласниками будинковолодіння [ADDRESS] , виділ частки позивачці у спільній власності автоматично свідчитиме про поділ будинковолодіння в натурі з припиненням права спільної часткової власності та визнанням за нею права приватної власності на окремий об`єкт нерухомого майна, якому присвоєно окрему поштову адресу: [ADDRESS] , що підтверджується рішенням виконавчого комітету Калинівської міської ради Вінницької області № 91 від 11.03.2020 року та технічним паспортом, виготовленим Калинівським РСП КБ ВООБТІ 15.06.2020 року. Тому позивач звертається до суду з даним позовом. В судове засідання позивач [PERSON] надала заяву про розгляд справи у її відсутність, вимоги позовної заяви підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання надала заяву про розгляд справи у її відсутність, не заперечувала щодо задоволення позовних вимог позивача. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що\~ учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позов задовольнити з таких підстав. Так,\~ відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Калинівського району Василишиною Л.В. 25.01.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 136, позивач стала власником 2/5 частки житлового будинку з прибудовою, що розташований по [ADDRESS] . В подальшому дана частина будинку була переобладнана в літню кухню і біля неї на земельній ділянці побудовано новий будинок та господарські будівлі, які були узаконені та введені в експлуатацію, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 216806400, сформованим 17.07.2020 року. Позивачка разом із відповідачкою [PERSON] домовились про укладення договору конкретного користування та готували документи для посвідчення його в нотаріальному порядку, що вбачається із висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 431 та Інформаційної довідки-характеристики, виданих КП «ВООБТІ» 07.07.2020 року. Однак, відповідачка не бажає закінчити підготовку необхідних своїх документів та з`являтись до нотаріуса для підписання договору. У силу положень ст. ст. 21, 24, 41 Конституції України, ст. ст. 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Виходячи з цих положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. Тому позивач вважає, що вона, як співвласник, має права на виділ у натурі частки із спільного часткового майна, а саме: житловий будинок літ. З, з ганком, балконом, погріб з шиєю літ. П/З, літню кухню літ. А1, з верандою літ. а і ганком, убиральню літ. Г, гараж літ. З1, пандус з оглядовою ямою, сарай літ. Ж (незавершений будівництвом, готовністю 10%), колодязь №2, огорожу №5, ворота №6, хвіртку №7, огорожу №8, огорожу №9, огорожу №10, які належать їй на праві\~\~ спільної часткової власності. Відповідно до ст. 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 364 ЦК України зазначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності. Сторони є співвласниками будинковолодіння [ADDRESS] , виділ частки позивачці у спільній власності автоматично свідчитиме про поділ будинковолодіння в натурі з припиненням права спільної часткової власності та визнанням за нею права приватної власності на окремий об`єкт нерухомого майна, якому присвоєно окрему поштову адресу: [ADDRESS] , що підтверджується рішенням виконавчого комітету Калинівської міської ради Вінницької області № 91 від 11.03.2020 року та технічним паспортом, виготовленим Калинівським РСП КБ ВООБТІ 15.06.2020 року. Враховуючи, що відповідач позов визнає, не заперечує проти виділення в натурі частки із будинковолодіння, тому, відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. За вказаних обставин суд вважає за можливе виділити [PERSON] в натурі частку із будинковолодіння розташованого по [ADDRESS] , а саме: житловий будинок літ. З, з ганком і балконом, погріб з шиєю літ. П/З, літню кухню літ. А1, з верандою літ. а і ганком, убиральню літ. Г, гараж літ. З1, пандус з оглядовою ямою, сарай літ. Ж (незавершений будівництвом, готовністю 10%), колодязь №2, огорожу №5, ворота №6, хвіртку №7, огорожу №8, огорожу №9, огорожу №10, із зміненою адресою: [ADDRESS] , припинивши право спільної часткової власності на будинок [ADDRESS] . На підставі викладеного,

Outcome: approved