Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-01 00:00:00

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБҐРУНТУВАННЯ ВИМОГ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати наказ Державного підприємства «Державний експертний центр МОЗ України» від 26.03.2021 року №246к про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани; стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати. В обгрунтування вимог вказано, що вищевказаний наказ є незаконним, упередженим та протиправним, таким, що прийнятий без врахування всіх фактичних обставин та наявних доказів, з порушеннями чинного законодавства України. Позивач зазначив, що 12.02.2021 року було видано розпорядження № 08 про проведення службової перевірки відносно [PERSON] та створення відповідної комісії. Розпорядження видане на підставі службової записки [PERSON] від 12.02.2021 року № 16/23-2021, про невиконання на його думку посадових обов"язків позивачем. 17.02.2021 року [PERSON] комісії з проведення службової перевірки, була надана службова записка №12/16/с, у якій він зазначив, що вже проводилась службова перевірка, за результатами, якої було складено Акт про результати службової перевірки виконання плану заходів із запобігання та виявлення корупції у Державному експертному Центрі МОЗ за 2019-2020 роки від 23.10.2020 року. Позивач зазначає, що у вказаній службові записці [PERSON] надає вичерпні відповіді на всі питання поставленні комісією, в тому числі останній зазначає, що за вказаними фактами вже проводилась службова перевірка, на поставленні питання були наданні відповіді та пояснення, що відображено у Акті службової перевірки від 23.10.2020 року. Позивач зауважив, що відповідно до Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 13.06.2000 №950, двічі за одним і тим же фактом вчинення правопорушення службове розслідування не проводиться, що свідчить про незаконність повторного проведення службового розслідування з перевірки ефективності робочого часу, виконання завдань керівництва, посадової інструкції та положення про Сектору за той самий період, крім того зазначає про порушення встановленого законом порядку проведення службових перевірок та відповідно про особисту зацікавленість керівництва центру у проведенні службового розслідування відносно [PERSON] та про упереджене ставлення до нього. Щодо висновку комісії, про те, що [PERSON] не фіксувалося проведення у встановленому порядку перевірки фактів подання електронних декларацій, то позивач пояснив, що відповідно до антикорупційного законодавства України встановлено декілька видів правової відповідальності пов`язаної електронним декларуванням. Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», особа декларант несе персональну відповідальність за несвоєчасне подання електронної декларації та інформацію відображену у ній. [PERSON] як посадова особа, не несе відповідальності за несвоєчасне подання декларацій іншими працівниками центру. На спростування висновків комісії позивач наголошує, що: - комісією в акті від 26.02.2021 року було встановлено, що [PERSON] перевірялись договори на предмет наявності конфлікту інтересів, у кількості 226 штук; - згідно розпорядження директора Центру від 06.03.2019 «Щодо проведення оцінки корупційних ризиків» було створено комісію для оцінки проведення корупційних ризиків та надано звіт про результати оцінки корупційних ризиків. - графік з питань запобігання корупції у 2020 році не затверджувався, а тому звіт не надався. - з працівниками центру проводилось роз`яснення, щодо питань пов`язаних з порушеннями, що мають ознаки корупційного характеру. Про виконання зазначеного заходу директору Центру надавалась інформація. Позивач зазначив, що комісія у своїй службовій записці ставить [PERSON] запитання, що стосуються повноважень його колеги [PERSON] , та відповідно не належать до функціональних обов`язків самого [PERSON] , що є з боку комісії некоректним та неприпустимим. Комісією не були взяті до уваги твердження [PERSON] та докази, надані ним, їм не було надано належної правової оцінки, та посилання на вказані службові записки у Акті службової перевірки взагалі відсутні. 05.08.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останій просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. Заперечення обґрунтовано тим, під час проведення службової перевірки, згідно з розпорядженням відповідача № 08 від 12.02.2021 голова комісії [PERSON] неодноразово звертався до позивача із запитами про надання інформації щодо предмету службової перевірки. Але позивач без поважних причин відмовився надавати на поставлені запитання вичерпні відповіді та документи. Комісією взято до уваги відповіді позивача, про що зазначено в акті про результати роботи комісії від 26.02.2021 року, Службова записка № 18/16/с від 25.02.2021 року не містить жодної нової інформації, а наведена в ній інформація дублюється у раніше наданих ним під час роботи комісії службових записках. Саме тому інформація в зазначеній службовій записці не враховувалася комісією, але була долучена до результатів її роботи. Відповідач вказав, що [PERSON] , працюючи в Центрі на посаді завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки, не належить до посадових осіб юридичної особи публічного права, а отже при проведенні службової перевірки щодо порушення трудової дисципліни правила Порядку № 950 до нього не застосовуються. При цьому, відповідач зауважив, що за наслідками проведеної службової перевірки, згідно з актом від 23.10.2020 року жодних дисциплінарних заходів та дисциплінарних стягнень стосовно позивача не застосовувалось. У відзиві вказано, що у констатуючій частині наказу №246 к від 26.03.2021 року є посилання на локальні акти, які порушено позивачем, у його розпорядчій частині міститься посилання на норми КЗпП України, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення - догани. Статтею 149 КЗпП України не передбачено вимог до оформлення та змісту наказу про накладення дисциплінарного стягнення, що свідчить про безпідставність тверджень позивача щодо відсутності у наказі чіткого формулювання фактичних обставин, які б свідчили про вчинення ним дисциплінарного правопорушення і вказували б на конкретний дисциплінарний проступок (т. 1, а.с. 70-80). 20.12.2021 року від [PERSON] надійшла відповідь на відзив. Позивач свої вимоги підтримав та просив задовольнити (т. 2, а.с. 134-136). 21.12.2021 року від Державного підприємства «Державний експертний центр МОЗ України» надійшли заперечення на відповідь, в якій вказано, що жодних нових аргументів у відповіді позивачем не наведено, в задоволенні позовних вимог відповідач просив відмовити (т. 2., а.с. 138-139). В судовому засіданні [PERSON] , просив позов задовольнити з підстав викладених в позовні заяві, та врахувати, що відповідач упереджено ставився до позивача. Представники відповідача (за їх участі в судовому засіданні) заперечували щодо задоволення позов, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Встановлено, що з 04.10.2016 року [PERSON] займає посаду завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції (далі - Сектор) Державного підприємства «Державний експертний центр МОЗ України» (далі - Центр) (т. 1, а.с. 9). Відповідно до розділу другого посадової інструкції завідувача Сектору, затвердженої директором Центру 03.01.2019 року, останній: - здійснює підготовку, забезпечення та контроль за здійсненням заходів щодо запобігання корупції у Центрі; - надає методичну та консультаційну допомогу з питань дотримання вимог антикорупційного законодавства; - приймає участь в інформаційному та науково-дослідному забезпеченні здійснення заходів щодо запобігання та виявлення корупції, а також міжнародному співробітництві в зазначеній сфері; проводить організаційну та роз`яснювальну роботу із запобігання, виявлення і протидії корупції; - проводить перевірку фактів своєчасності подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; - здійснює контроль за дотриманням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів; контролює своєчасність надання працівниками Центру та виконавцями декларації про наявність/ відсутність реального та/або потенційного конфлікту інтересів; - здійснює аналіз документів, що подаються до структурних підрозділів Центру, з метою виявлення конфлікту інтересів; - здійснює моніторинг наявних законодавчих актів та приймає участь в розробці нормативно-правових актів, інструкцій, методичних матеріалів; - здійснює контроль за дотриманням антикорупційного законодавства (т. 1, а.с. 83-86). У третьому розділі Положення про Сектор з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки, затвердженого наказом директора Центру 03.01.2019 року визначено функції, покладені на відповідний сектор. Згідно п. 4.2.1. Положення про Сектор з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки, затвердженого наказом директора Центру 03.01.2019 року, завідувач сектору, зокрема, здійснює керівництво роботою сектору, несе персональну відповідальність за виконання покладених на сектор завдань та здійснення ним своїх функцій (т. 1, а.с. 89-93). На виконання покладених на позивача обов"язків, [PERSON] виготовлено та наказом Центру від 07.02.2020 року №09 затверджено План заходів щодо запобігання та виявлення корупції у ДП «Державний експертний центр МОЗ України» на 2020 рік. Зміст плану передбачав здійснення ряду заходів, а саме: - забезпечити підготовку та обговорення з працівниками ДП «Державний експертний центр МОЗ України» (далі - Центр), а також з представниками громадських організацій з питань запобігання корупції у сфері охорони здоров`я, проект Антикорупційної програми на 2020 - 2021 роки та надати Директору для затвердження; - розмістити текст Антикорупційної програми на внутрішньому та зовнішньому веб - сайтах Центру; - провести оцінку корупційних ризиків у діяльності Центру відповідно до Антикорупційної програми; - надавати консультації з питань заповнення електронних декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; - попередити посадових осіб Центру про зобов`язання щодо своєчасного подання щорічних електронних декларацій; - провести у встановленому законодавством порядку перевірки фактів своєчасності подання електронних декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; - розмістити на внутрішньому та зовнішньому веб - сайтах, а також на інформаційних стендах Центру, оголошення про можливість повідомити про факти порушення Антикорупційної програми, вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень; - доводити до відома працівників Центру про необхідність дотримання норм та вимог антикорупційного законодавства України, Антикорупційної програми Центру, під час виконання своїх функціональних обов`язків, шляхом проведення занять, навчань та семінарів; - проводити внутрішні (службові розслідування (перевірки) при надходженні повідомлень або виявлення (встановлення) фактів вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень працівниками Центру; - забезпечувати подання особами, які претендують на зайняття посади експерта, відомостей про обставини, що можуть становити реальний та/або потенційний конфлікт інтересів під час виконання функціональних обов`язків; - здійснювати заходи, щодо декларування членами та/або запрошеними Науково-експертних і Науково-технічних рад Центру, про наявність/відсутність реального та/або потенційного конфлікту інтересів; - здійснювати заходи щодо виявлення конфлікту інтересів у працівників Центру та осіб, з якими Центром укладено цивільно - правові договори на виконання робіт та надання послуг; - проводити аналіз роботи та надавати звіт про виконання Плану заходів щодо запобігання та виявлення корупції у Центрі на 2020 рік; - забезпечити підготовку проекту Плану заходів щодо запобігання та виявлення корупції у Центрі на 2021 рік; - скласти звіт про стан виконання Плану заходів МОЗ України, спрямованого на запобігання та виявлення корупції, подавати до Сектору з питань запобігання та виявлення корупції Міністерства охорони здоров`я України (т. 2, а.с. 19-21). 12.01.2021 року Гришковим складено службову записку за 4 квартал 2020 року, зокрема про те, що у Центрі постійно проводиться перевірка відомостей щодо осіб, які претендують на зайняття посад, про працюючих близьких осіб чи родичів, здійснюється регулярна актуалізація такої інформації щодо вже працюючих осіб; Сектором надається допомога співробітникам у заповненні електронних декларацій, проводиться перевірка своєчасності подання електронних декларацій, перевірка на наявність конфліктів інтересів; вживаються заходи щодо виявлення конфлікту інтересів та сприятливих для вчинення корупційних правопорушень ризиків у діяльності співробітників Центру і осіб, з якими Центром укладено цивільно-правові договори (т. 1, а.с. 109-110). 12.01.2021 року [PERSON] підготовлено службову записку - звіт за 2020 рік, з якого вбачається, що Сектором : -постійно забезпечується контроль за дотриманням вимог антикорупційного законодавства та здійснюється розробка, підготовка та проведення заходів щодо запобігання корупційним правопорушенням співробітниками Центру; - згідно вимог Закону України «Про запобігання корупції», у Центрі постійно проводиться перевірка відомостей щодо осіб, які претендують на зайняття посад, про працюючих близьких осіб чи родичів. А також здійснюється регулярна актуалізація такої інформації стосовно близьких осіб вже працюючих працівників. За звітний період Сектором перевірено 9 осіб, які прийняті на посаду експерта; - сектором організовуються та проводяться заходи за дотриманням збереження конфіденційної інформації та інформації з обмеженим доступом, а також здійснюється контроль за їх дотриманням співробітниками Центру. За звітний період співробітники Центру брали участь у двох службових перевірках; - сектором надається допомога співробітникам Центру в заповненні електронних декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру. Проводиться у встановленому законодавством порядку перевірка фактів своєчасності подання електронних декларацій до НАЗК, їх перевірка на наявність конфлікт інтересів. За звітний період Сектором надавалась консультаційна допомога в заповнені електронних декларацій трьом особам; - за звітний період до НАЗК подали декларації 8 осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; - фактів неподання/несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядуванню не виявлено; - з метою вжиття заходів щодо недопущення вчинення дій та прийняття рішень співробітниками в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів Наказом Центру від 30.06.2017 №97 затверджено «Інструкцію щодо порядку повідомлення про наявність/відсутність реального, та/або потенційного конфлікту інтересів співробітників Державного експертного центру МОЗ»; - розпочато проведення оцінки корупційних ризиків у Центрі; - вживаються заходи щодо виявлення конфлікту інтересів та сприятливих для вчинення корупційних правопорушень ризиків у діяльності співробітників Центру і осіб, з якими Центром укладені цивільно - правові договори на виконання робіт, надання послуг, та сприяти їх усуненню відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»; - у Центрі здійснюється постійний контроль за збереженням державного майна і вживаються заходи щодо запобігання можливим, фінансовим правопорушенням. За звітний період сектором опрацьовано 226 господарських договорів; - сектором забезпечується дотримання антикорупційного законодавства під час проведення експертизи реєстраційних матеріалів на лікарські засоби, МІБП та при проведенні клінічних випробувань; - вживаються заходи щодо декларування членами/запрошеними конфлікту інтересів під час проведення ПЕР та НТР; - за 2020 рік проведено 80 засідань ПЕР та НТР (т. 1, а.с. 111-113). Провідним фахівцем Сектору, уповноваженої особи з антикорупційної діяльності в ДП "Державний експертний центрі МОЗ України" Усіковою Н.П. 15.02.2021 року складено службову записку, в якій повідомлено, що за період з 30.10.2020 року по 31.12.2020 року здійснено ряд заходів: - розроблено проект Антикорупційної програми на 2021-2022 роки, який погоджено з управлінням правового забезпечення; - розроблено та затверджено Положення про Комісію з оцінки корупційних ризиків та моніторингу виконання антикорупційної програми по ДП «Державний експертний центр МОЗ України`та її складу; - розпочато проведення оцінки корупційних ризиків у ДП «Державний експертний центр МОЗ України»; - опрацьовано два листи МОЗ України та надано запитувану інформацію; - направлено листа до Солом`янського РУП ГУНП в м. Києві щодо виявлення неправомірної вигоди в поштових відправленнях/. які надішли до Центру, для прийняття рішення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»; - направлено листа до НАЗК щодо надання роз`яснення про декларування посадовими особами ДП «Державний експертний центр МОЗ України»; - опрацьовано проекти договорів на проведення експертизи та ініційовано внесення до них розділу «Антикорупційне застереження»; - опрацьовувалась тендерна документація та приймалась участь у засіданнях тендерного комітету; - забезпечено декларування конфлікту інтересів членами Науково-технічної та Науково-експертної рад; - прийнято участь у засіданні Науково технічної та Науково-експертної рад в загальній кількості 42; - проводилась перевірка контрагентів відповідно до Порядку ведення договірної роботи ДП «Державний експертний центр МОЗ України»; - модернізовано рубрику Антикорупційні заходи на офіційному веб-сайті та Запобігання корупції на корпоративному сайті; - оновлено рубрики актуальної інформації щодо роботи Комісії з оцінки корупційних ризиків (локальні акти та протокли засідань); порядку повідомлення про корупцію; інформацію про викривачів; інформацію про конфлікт інтересів; перелік нормативно-правових документів, методичних рекомендацій для використання у роботі уповноваженим підрозділом (уповноваженою особою) з питань запобігання та виявлення корупції; інформацію про відповідальність про корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією (т. 1, а.с. 119-120). У 2020 році Сектором проведено роз`яснення серед працівників Центру з питань, пов`язаних з порушеннями, що мають ознаки корупційного характеру та про відповідальність і наслідки в разі їх скоєння, загалом роботу проведено з 149 працівниками (т. 1, а.с. 129-142) У службовій записці від 18.02.2021 року №13/10/с [PERSON] вказав, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанови Кабінету Міністрів України від 02.02.2020 року №255, заборонено проведення різних заходів, при цьому, у Акті від 26.02.2021 року йдеться про те, що [PERSON] не вжив заходів, щодо проведення навчання працівників, не заборонених карантинними обмеженнями (т. 1, а.с. 156-157). 15.02.2021 року головою комісії по проведенню службової перевірки - [PERSON] , направлено [PERSON] службову записку про надання відповідей на запитання по звітам Сектору (т. 1, а.с. 115). 17.02.2021 року [PERSON] , складено службову записку №12/16-с, з наданням відповідей на поставлені головою комісії по проведенню службової перевірки [PERSON] питанням. А саме, [PERSON] зазначено, що на усі питання вже було надано пояснення до Акту перевірки від 23.10.2020 року (т. 1, а.с. 122-126). Зі змісту указаної службової записки слідує, що допомога в заповненні електронних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування по майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру за 2019 рік надавались [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Також встановлено, що 22.09.2020 року директором Центру [PERSON] до Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві направлено повідомлення про отримання Центром грошової купюри номіналом 200 грн, виявленої 21.09.2020 року при опрацюванні документів, які надійшли від фізичної особи (т. 2, а.с. 43). На підставі розпорядження Державного підприємства «Державний експертний центр МОЗ України» від 12.02.2021 року №08 Комісією для проведення службової перевірки складено Акт про результати роботи комісії від 26.02.2021 року (далі - Акт від 26.02.2021 року), у висновку якого вказано, що згідно звітів Сектором протягом 2020 року вживались заходи щодо запобігання корупції. Водночас, пункти, зазначені в Звітах, носять загальний характер, не вбачається конкретизація чітких заходів із виявлення та запобігання корупції або перевірки такої роботи; наявна невідповідність між заходами, зазначеними у звітах і фактично виконаною роботою. Із зазначеної у звітах інформації неможливо встановити, які саме заходи вживались Сектором за звітний період. З 15 пунктів у терміни, передбачені планом заходів, виконано 4 пункти, не виконано взагалі 6 пунктів, частково виконано 5 пунктів. [PERSON] як завідувачем сектору у 2020 році не відпрацьовано належним чином проект антикорупційної програми Центру, не проведено обговорення Антикорупційної програми з працівниками Центру та громадськими об`єднаннями; -не розміщено текст Антикорупційної програми Центру на внутрішньому та зовнішньому сайтах Центру; -не проведено оцінку корупційних ризиків у діяльності Центру; -не зафіксовані консультації працівників Центру з питань запобігання корупції; -не фіксувалось проведення у встановленому законодавством порядку перевірка фактів подання електронних декларацій; -не доведено до відома працівників Центру про необхідність дотримання вимог антикорупційного законодавства України, Антикорупційної програми Центру, під час виконання своїх функціональних обовязків, шляхом проведення занять, навчань та семінарів; -не здійснювались заходи щодо виявлення конфлікту інтересів у працівників Центру та осіб, з якими Центром укладено договори підряду; -не забезпечено підготовку проекту Плану заходів щодо запобігання та виявлення корупції на 2021 рік. За результатами перевірки Комісія дійшла висновку про необхідність застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді звільнення (т. 1, а.с. 12-21). На підставі указаного Акту, наказом директора ДП «Державний експертний центр МОЗ України» Бабенко М.М. від 26.03.2021 року №246к оголошено догану [PERSON] , завідувачу сектору з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки, у зв`язку з порушенням трудової дисципліни в частині невиконання/неналежного виконання працівником без поважних причин обов"язків, передбачених розділом 2 посадової інструкції завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки (т. 1, а.с. 10). 27.10.2021 року, за клопотанням відповідача, судом допитано свідків [PERSON] , [PERSON] (т. 2, а.с. 118). Свідок [PERSON] пояснив, що позивач підпорядкований свідку. На 2020 рік було складено та затверджено план роботи сектору. [PERSON] мав звітувати про його виконання, проте свідок не мав інформації про виконання плану. Крім того, [PERSON] не склав план заходів на 2021 рік. Свідок [PERSON] пояснив, що в звітах позивач зазначає, про виконання плану, однак дій щодо його виконання не вчиняв, своєчасно не направив листи про які зазначив у звіті. [PERSON] неефективно використовував робочий час. ІІІ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до частини першої статті 142 КЗпП трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення (стаття 147 КЗпП). Згідно частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізнiше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника вiд роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. У статті 149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (частина 3 статті 149 КЗпП). Тлумачення частини 3 статті 149 КЗпП свідчить, що її положення мають поширюватися при застосуванні будь-якого виду дисциплінарного стягнення, тобто як до звільнення, так і до догани. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18) зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) дійшов висновку, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок». Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року №9 "Про практику розгляду судами трудових спорів"під час розгляду справи правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі, з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 07.10.2018 року у справі № 718/801/17. ІV. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ Наказ №246к від 26.03.2021 року Про накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення винесено на підставі статей 147, 148, 149 Кодексу законів про працю України, розділу 9 Правил внутрішнього розпорядку, затвердженого наказом Державного підприємства «Державшій експертний центр МОЗ України» від 31.12.2010 року №553к, на підставі Акту про результати роботи комісії від 26.02.2021 року. Завдання і функції Сектору, визначені у Положенні про Сектор з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки поширюється не виключно на [PERSON] , а й на інших працівників Сектору; а у Плані заходів щодо запобігання та виявлення корупції у ДП «Державний експертний центр МОЗ України» на 2020 рік відповідальним за виконання з 15 пунктів Плану, 9 завдань було покладено також на [PERSON] . У Акті від 26.02.2021 року визначаючи перелік завдань, не виконаних [PERSON] , як завідувачем Сектору у 2020 році, комісія послалась і на невиконання тих завдань, відповідальним за які був і [PERSON] зокрема, розміщення інформації Антикорупційної програми на внутрішньому та зовнішньому веб-сайтах Центру. Пояснення ж [PERSON] (службові записки тощо) в матеріалах комісії, що стали підставою для складення Акту від 26.02.2021 року, відсутні, а отже не брались комісією до уваги для надання об`єктивної оцінки роботи Сектору та виконання завідувачем [PERSON] роботи належним чином. У Акті від 26.02.2021 року, оцінюючи роботу Сектору загалом комісією було прийнято рішення розмежувати роботу, яку виконувала [PERSON] та [PERSON] , та було надано оцінку виключно діям завідувача Сектору [PERSON] , при цьому оцінку службовій записці [PERSON] не надано так само як і не зазначено на підставі чого комісія дійшла висновку про необхідність застосування стягнення у виді догани до [PERSON] , що в сукупності вказує на упереджене ставлення до позивача при проведення комісією службового розслідування. Посилання комісії на незабезпечення [PERSON] . Плану заходів щодо запобігання та виявлення корупції на 2021 рік є безпідставним, оскільки ані Посадовою інструкцією [PERSON] ані Положенням про Сектор чітко не визначено строку, до якого має бути виготовлено відповідний план; План заходів на 2020 рік затверджено 07.02.2020 року, а враховуючи, що Акт комісією складено вже 26.02.2021 року підстав стверджувати, що вказане завдання не було виконане [PERSON] не має. У Акті від 26.02.2021 року міститься посилання на те, що Сектором неякісно забезпечується виконання заходу навчання працівників Центру щодо необхідності дотримання норм та вимог антикорупційного законодавства України, Антикорупційної програми Центру під час виконання своїх функціональних обовязків, в більшості випадків, навчання працівників структурних підрозділів Центру не проводилось, що вказує на невиконання Плану заходів, а відтак є порушенням посадових обов`язків завідувача Сектору. Як вже встановлено судом, у 2020 році Сектором проведено роз`яснення серед працівників Центру з питань, пов`язаних з порушеннями, що мають ознаки корупційного характеру та про відповідальність і наслідки ту разі їх скоєння, загалом роботу проведено з 149 працівниками (т. 1, а.с. 129-142), а у службовій записці від 18.02.2021 року №13/10/с [PERSON] вказав, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанови Кабінету Міністрів України від 02.02.2020 року №255, заборонено проведення різних заходів, тому загальні збори працівників, обговорення з громадськими організаціями не могло бути проведено (т. 1, а.с. 156-157). На думку суду, посилання комісії на те що, згідно звітів Сектору протягом 2020 року вживались заходи щодо запобігання корупції, водночас пункти, що зазначені у звітах носять загальний характер, не вбачається конкретизація чітких заходів із виявлення та запобігання корупції або перевірки такої роботи, при цьому не зазначаючи, як саме результати виконання покладених на [PERSON] завдань мали бути зафіксовані, оформлені, є суб`єктивними та також вказують на упереджене ставлення до працівника - [PERSON] . Суд зауважує, що дисциплінарне стягнення має бути оформлено відповідним наказом, при законному і обґрунтованому накладенні дисциплінарного стягнення наказ роботодавця не повинен бути коротким, з нього має бути зрозуміло, за що саме працівника притягнуто до відповідальності, наказ має бути мотивованим, обґрунтованим, з посиланнями на порушені пункти трудового договору або посадової інструкції, з відображенням суті дисциплінарного проступку із зазначенням положень нормативних актів та інших документів, які порушив працівник. Дисциплінарне стягнення буде правомірним, якщо порушення стосується лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. У наказі, що оскаржуються [PERSON] , міститься посилання на невиконання/неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, передбачених розділом 2 посадової інструкції [PERSON] . Проте, оцінюючи перелік завдань, які на твердження комісії не були виконані [PERSON] , судом встановлено, що більша частина з них не закріплена безпосередньо у посадових обов`взках завідувача Сектору [PERSON] Повно та всебічно встановивши обставини справи, дослідивши та надавши правову оцінку наданим сторонами доказам та викладеним обґрунтуванням, суд позбавлений можливості з`ясувати, у чому конкретно проявилось порушення позивача та що стало приводом до винесення дисциплінарного стягнення в виді догани, оцінивши обсяг посадових обов`язків [PERSON] , згідно посадової інструкції завідувача Сектору; враховуючи функції, покладені на Сектор, визначені Положенням про Сектор з питань запобігання та виявлення корупції Управління внутрішньої та зовнішньої безпеки; враховуючи План заходів щодо запобігання та виявлення корупції у ДП «Державний експертний центр МОЗ України» на 2020 рік, співставивши зі службовими записками Гришкова від 18.02.2022 року №13/16/с, від 18.02.2022 року №14/16/с, від 19.02.2021 року №15/16, від 19.02.2021 року №16/16/с, іншими матеріалами справи, суд дійшов висновку, що [PERSON] виконувалась обов`язки згідно його посадової інструкції, відповідачем не надано доказів, що підтверджують вину позивача та факт умисного, неналежного виконання або невиконання покладених на нього трудових обов`язків, як складових дисциплінарного проступку. У численних службових записках [PERSON] давав пояснення щодо виконання своїх обов`язків, не відмовлявся їх виконувати. Відповідачем не підтверджено належними та допустимими доказами, в який спосіб позивач мав фіксувати виконання покладених на нього обов"язків. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що догану [PERSON] було оголошено безпідставно, необґрунтовано та наказ ДП "Державного експертного Центру МОЗ України" № 246-к від 26.03.2021 року про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани підлягає скасуванню. V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Outcome: approved