Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до виконавчого комітету Іркліївської сільської ради, адреса: вул. Соборності, 2, с. Іркліїв, Золотоніський район, Черкаська область (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обгрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд площею 0,1884 га та на житловий будинок з надвірними спорудами, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Ще при житті, а саме [INFO] померла [PERSON] склала заповіт, яким заповіла позивачу все своє майно, яке буде належати їй на день смерті. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подала, оскільки дізналась про існування заповіту, складеного на її ім`я весною 2022 року. Дізнавшись про наявність заповіту, позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте отримала відмову у зв`язку із пропущенням передбаченого законодавством шестимісячного строку для звернення із такою заявою. Крім цього, позивач зазначає про відсутність інших спадкоємців після смерті [PERSON] . На підставі викладеного, посилаючись на приписи ЦК України, позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 27 квітня 2022 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~У підготовчому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовну заяву підтримала та просили її задовольнити з підстав, зазначених у ній. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання представник відповідача виконавчого комітету Іркліївської сільської ради не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просив проводити за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. \~ \~ \~ \~ [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19 серпня 2021 року (а.с. 8). \~ \~ \~ \~Позивач являється дочкою померлій [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 03 березня 1962 року та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 07 червня 1986 року (а.с. 12 13). \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки виконкому Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 78 від 19 квітня 2022 року [PERSON] до дня своєї смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . На день смерті, крім неї проживала без реєстрації [PERSON] (а.с. 7). \~ \~ \~ \~Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 573791, виданого на підставі рішення сесії Ревбинської сільської ради № 22-2/IV від 16 листопада 2005 року та копії будівельного паспорту на забудову земельної ділянки, виділеної індивідуальному забудовнику, [PERSON] на праві приватної власності належить земельна ділянка для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1884 га та житловий будинок, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8 9). 23 листопада 2018 року [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого все своє майно, що буде їй належати на день смерті, де б воно не було і з чого б не складалося, а також все те, на що вона за законом буде мати право заповіла [PERSON] (а.с. 11). \~ \~ \~ \~Згідно з постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 квітня 2022 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на земельні ділянки площею 0,0678 га та 0,1884 га, оскільки матеріали спадкової справи після смерті [PERSON] не містять заяви про прийняття спадщини після смерті останньої та відсутні докази про постійне проживання [PERSON] зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 14). Відповідно до листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 74/01-16 від 13 травня 2022 року, який було направлено у відповідь на запит суду, після смерті [PERSON] до Чорнобаївської державної нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини, відмови від прийняття спадщини не поступало, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 18 лютого 2022 року. Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про наявність заповіту, складеного на її ім`я заслуговують на увагу. Аналогічна правова позиція міститься у у постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17). Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на наявність заповіту, а також на те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved