Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-23 00:00:00

17.12.2019 року ТОВ «Глобал Спліт» звернулося до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов обґрунтовано тим, що 10.01.2012 року між ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» (далі ПАТ «ВБР», Банк) та [PERSON] укладено кредитний договір № ІКАРNCG.21065.001 (далі - Договір), за умовами якого Банк надав відповідачу грошові кошти в розмірі 82\~080 грн., а останній зобов`язався повернути кошти до 09.01.2017 року зі сплатою процентів. 06.03.2019 року між Банком та ТОВ «Глобал Спліт» укладено договір № 146 про відступлення прав вимоги, у тому числі за вищевказаним кредитним договором. Внаслідок невиконання умов Договору відповідачем, в нього утворилась заборгованість, яка становить 102\~179,02 грн., з яких: 48\~287,36 грн. основна заборгованість, 39\~950,12 грн. заборгованість по відсотках та 13\~941,54 грн. пеня. Відповідач свої зобов`язання щодо погашення заборгованості не виконує. На підставі викладеного, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 102\~179,02 грн. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.03.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження. 23.06.2020 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позову. Заперечення обґрунтовано тим, що кредит був отриманий відповідачем, однак, він його повернув, докази повернення кредиту надати не може через те, що у зв`язку з бойовими діями за місцем його проживання в м. Донецьку, відповідач був вимушений залишити оселю, яку було розграбовано. Оскільки відповідач є внутрішньо переміщеної особою, повідомлення про наявність заборгованості та нового кредитора він не отримував, тому про наявність заборгованості не знав. Також відповідач заперечував проти стягнення з нього пені, оскільки вважає, що умова договору про надання споживчого кредиту, яка передбачає здійснення будь-яких платежів за дії, які не є послугою у визначенні з Закону України «Про захист прав споживачів», є нікчемною. 07.07.2020 року від представника позивача надійшло пояснення на відзив відповідача, в якому представник заперечував проти аргументів, викладених [PERSON] у відзиві на позов. У поясненні зазначено, що відповідачу направлялося повідомлення про укладення договору № 146 про відступлення прав вимог між Банком та позивачем. Окрім того, законом не передбачено недійсність прав вимоги чи недійсність відступлення права вимоги через неповідомлення боржника. 17.08.2020 року від [PERSON] надійшло заперечення, в якому вказано, що вказана в позові заборгованість не є доведеною, повідомлення про відступлення прав вимоги він не отримував. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.08.2020 року витребувано докази. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.12.2020 року по справі призначено судову економічну експертизу, на час проведення якої провадження по справі зупинено. Ухвалою судді від 10.02.2021 року поновлено провадження по справі для вирішення клопотання судового експерта. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 17.05.2021 року по справі призначено судову економічну експертизу, на час проведення якої провадження по справі зупинено. 18.11.2021 року надійшов висновок судово-економічної експертизи. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 25.11.2021 року поновлено провадження по справі. Сторони у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача ТОВ «Глобал Спліт» Рибакова В.О. надійшло клопотання, в якому просив розглянути справу без участі представника, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] та його представник у судове засідання не з`явилися. Про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. За таких обставин суд розглядає справу за відсутності відповідача за наявними в матеріалах справи доказами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Згідно з ч.1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~Жодні докази\~не мають\~для суду\~заздалегідь встановленої\~сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд\~надає оцінку\~як зібраним\~у справі\~доказам в\~цілому,\~так і\~кожному доказу\~(групі\~однотипних доказів),\~який міститься\~у справі,\~мотивує відхилення\~або врахування\~кожного доказу\~(групи\~доказів). У ході судового розгляду встановлено, що 10.01.2012 року між ПАТ «ВБР» та [PERSON] укладено кредитний договір № ІКАРNCG.21065.001. Відповідно до умов договору Банк надав відповідачу кредитні кошти в розмірі 82\~080 грн. для придбання авто, а відповідач зобов`язався повернути кошти Банку до 09.01.2017 року зі сплатою 16,80 відсотків річних за користування кредитом. Кошти в сумі 82\~080 грн. були перераховані Банком за дорученням відповідача на рахунок ПАТ «Донецьк-Авто». Згідно з п. 2.4. Договору визначено, що період сплати кредиту, комісії та процентів з 1 по 10 число кожного поточного місяця, починаючи з дати підписання цього договору. При несплаті кредиту, комісії та процентів у зазначений строк вони вважаються простроченими. Пунктом 2.7. Договору встановлено, що розрахунок процентів за користування кредитом здійснюється щодня з дати списання коштів з рахунку. Розрахунок процентів здійснюється до повного погашення заборгованості за кредитом на суму заборгованості по кредиту. Пунктом 6.3. Договору встановлено, що за порушення строків сплати процентів за користування кредитом та/або комісії Банк нараховує позичальнику пеню в розмірі 0,5 відсотка від суми простроченої заборгованості за кожний день прострочення (т. 1 а.с.4-6). 06.03.2019 року між Банком та позивачем укладено договір № 146 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимог, відповідно до умов якого Банк відступає шляхом продажу новому кредитору належні Банку, а новий кредитор набуває в обсязі та на умовах, визначених цим договором, права вимоги Банку до позичальників, зазначених у Додатку №1 до цього договору. За вказаним договором новий кредитор набуває усі права кредитора за основними договорами в день укладення цього договору, але в будь-якому випадку не раніше моменту отримання Банком у повному обсязі коштів в розмірі 2\~680\~940 грн. (т. 1 а.с.112-113). Згідно з додатком до зазначеного договору до позивача перейшло право вимоги за договором № ІКАРNCG.21065.001, укладеним 10.01.2012 року між Банком та [PERSON] (а.с.115). Матеріали справи містять повідомлення Банку за вих. № 1189 від 06.03.2016 про відступлення прав вимоги, адресоване відповідачу за адресою: [ADDRESS] , без доказів його направлення (т.1 а.с.119). Згідно з довідкою Мінсоцполітики від 07.02.2020 року [PERSON] перебуває на обліку внутрішньо переміщених осіб з 28.08.2018 року, його фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] (т. 1 а.с.82). Відповідач, заперечуючи проти позову, наголошував на тому, що повідомлення про відступлення права вимоги він не отримував. Однак, відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 вересня 2015 року у справі №6-979цс15 «боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору.... неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі». Таким чином, у випадку неотримання відповідачем з будь-яких підстав повідомлення про відступлення права вимоги, він не мав жодних перешкод для реалізації свого зобов`язання по сплаті кредитної заборгованості на рахунки первісного кредитора, які вказані в кредитному договорі, і таке виконання було б належним відповідно до вимог ст. 516 ЦК України. Згідно зі \~ст. 81 ЦПК України кожна особа зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказів сплати [PERSON] заборгованості первісному кредитору після відступлення права вимоги відповідач не надав. Велика Палата Верховного Суду у своїй Постанові від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. У позові ТОВ «Глобал Спліт» просить стягнути з відповідача заборгованість, яка виникла через неналежне виконання ним зобов`язань за кредитним договором, та яка відповідно до довідки про стан кредитної заборгованості від 05.12.2019 року становить 102\~179,02 грн., з яких 48\~287,36 грн. основна заборгованість, 39\~950,12 грн. заборгованість по відсоткам та 13\~941,54 грн. пеня. Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/104-21502 ЕК від 01.11.2021 року: «1. В обсязі наданих документів, документально підтверджується перерахування коштів у сумі 82080,00 грн. в адресу ПАТ «Донецьк-Авто» (код 03112840), що відповідає п. 1.9. Кредитного договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р. Грошові кошти безпосередньо позичальнику [PERSON] не видавались. 2. У зв`язку з тим, що виписки за банківськими рахунками, сформовані по 05.03.2019 року, експерту не надається за можливе документально підтвердити залишки заборгованості за Кредитним договором № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р. у сумі 102179,02 грн. на дату укладання Договору № 146 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги - 06.03.2019 року та документально підтвердити Розрахунок заборгованості на 06.03.2019 року за кредитним договором № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р., який долучений до позовної заяви, а також дослідити відображення в бухгалтерському обліку ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» операції з відступлення права вимоги Кредитним договором № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р. відповідно до Договору № 146 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 06.03.2019 року. 3. В обсязі наданих документів, документально підтверджуються залишки заборгованості по Кредитному договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 року у ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» станом на 05.03.2019 року з урахуванням строків позовної давності - 10 років у розмірі 70413,01 грн., в тому числі: за тілом кредиту - 48287,36 грн. за відсотками - 22125,65 грн. В обсязі наданих документів, залишки заборгованості по Кредитному договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 року у ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» станом на 05.03.2019 року за умови застосування загального строку позовної давності в 3 роки та спеціальної позовної давності в 1 рік - відсутні. Документи щодо відображення в бухгалтерському обліку ТОВ «Глобал Спліт» заборгованості по [PERSON] (по Кредитному договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р.) та наявності вказаної заборгованості станом на 17.12.2019 року (дата прийняття позовної заяви Добропільським міськрайонним судом Донецької області) та станом на 24.03.2020 року (дата направлення позовної заяви до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська) в матеріалах справи відсутні, у зв`язку з чим експерту не надається за можливе документально підтвердити наявність заборгованості у ТОВ «Глобал Спліт» по позичальнику [PERSON] по Кредитному договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р., укладеному з ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку».» (т. 6 а.с.53-67). Стаття 509 ЦК України\~встановлює, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~ст. 11 цього Кодексу\~та має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із\~ст. 512 ЦК України\~- кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок : 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4) виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом та не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. Статтями 514-517 ЦК України\~передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Заміна кредитора не допускається у зобов`язаннях, нерозривно пов`язаних з особою кредитора, зокрема у зобов`язаннях про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю. Заміна кредитора у зобов`язанні - здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні. Відповідно до приписів\~ст.\~625\~ЦК України - боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом ст.ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір - укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми - є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Враховуючи, що наявними в матеріалах справи підтверджено, що відповідач отримав від Банку кредитні кошти в розмірі 82\~080 на придбання автомобіля шляхом перерахування зазначеної суми на рахунок ПАТ «Донецьк-Авто» та не повернув вказану суму в повному обсязі, а саме в розмірі 48\~287,36 грн., то позов в частині стягнення з [PERSON] заборгованості за тілом кредиту підлягає задоволенню, а вказана сума стягненню на користь позивача з відповідача. Щодо вимоги ТОВ «Глобал Спліт» про стягнення відсотків з відповідача в розмірі 39\~950,12 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до положень частини 1 статті 1048 Цивільного кодексу України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Як встановлено судом, сторонами кредитного договору ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 року погоджено процентна ставка в розмірі 16,80 процентів річних та порядок їх сплати, зокрема, п. 2.7. Договору передбачено, що розрахунок процентів здійснюється щодня з дати списання коштів з рахунку до повного погашення заборгованості за кредитом. Оскільки відповідач в повному обсязі кредитні кошти не повернув, суд дійшов висновку про правомірність нарахування відсотків на залишок заборгованості відповідача після 09.01.2017 року відповідно до п. 2.7. кредитного договору. Зазначене узгоджується з правової позицією, викладеною в постанові Верховного Суду по справі № 913/11/18 від 13.12.2018 року. У висновку судової експертизи, застосовуючи правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 444/9519/12 щодо припинення права кредитодавця нараховувати відсотки за кредитом після спливу визначеного договором строку кредитування, судовий експерт не врахував, що сторони при укладенні договору ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 року домовились, що розрахунок процентів здійснюється до повного погашення заборгованості за кредитом. Таким чином, в даному випадку правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 444/9519/12, не підлягає застосуванню. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позов в частині стягнення з відповідача відсотків обґрунтований та підлягає задоволенню, а тому з [PERSON] на користь позивача підлягають стягненню відсотки в розмірі 39\~950,12 грн. Вирішуючи вимогу ТОВ «Глобал Спліт» про стягнення з відповідача пені в розмірі 13\~941,54 грн., суд виходив з наступного. Як встановлено судом, Договором передбачено нарахування позичальнику, який порушив строки платежів, пені та штрафів. Згідно з висновком експерта СЕ-19/104-21502 ЕК від 01.11.2021 року за обліковими даними по рахунку управлінського обліку № 88013024576720 станом на 05.03.2019 року обліковується заборгованість у сумі 13\~941,54 грн., яка складається з пені у розмірі 382,07 грн., яка нарахована після 14.04.2014 року, та штрафу в сумі 13\~559,47 грн. Як встановлено судом, відповідач до 28.08.2018 року проживав у м. Харцизьк Донецької області. Відповідно до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1275-р від 02 грудня 2015 року, м. Харцизьк Донецької області відноситься до населених пунктів, на території якого здійснювалася антитерористична операція. Згідно зі ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Враховуючи, що пеня в розмірі 382,07 грн. була нарахована відповідачу, який є внутрішньо переміщеною особою з населеного пункту, де проводилася антитерористична операція, її нарахування не відповідає вимогам законодавства України, тому вказана сума не може бути стягнута з відповідача. Відповідно до\~висновку експерта СЕ-19/104-21502 ЕК від 01.11.2021 року за обліковими даними по рахунку управлінського обліку № 88013024576720 11.12.2013 року обліковується операція щодо нарахування штрафу у розмірі 13680,00 грн. з призначенням: «Нарахування штрафу згідно п. 6.4 кредитної угоди ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012». Згідно з п. 6.4. Кредитного договору № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 року у випадку порушення Позичальником зобов`язань, передбачених п.п. 4.2.7. Банк має право нараховувати Позичальнику штраф в розмірі 1000 гривень за кожний факт порушення та належно виконує обов`язки кредитного Договору. Відповідно до п. 4.2.7 Договору «На підставі наданих Банком підтверджувальних документів відшкодувати витрати/збитки Банку, які виникли у зв`язку з наданням Бюро кредитних історій інформації про Позичальника (Банк повідомляє Позичальника про назву і адресу бюро, у яке передається інформація про Позичальника), а також оплатою послуг, які надані або будуть надані в майбутньому з метою реалізації прав Банку за даним договором. До послуг, визначених у цьому пункті відносяться: представництво інтересів Банку висунуті перед третіми особами і т.п. Позичальник зобов`язується відшкодувати Банку в повному обсязі витрати на надання правової допомоги юридичними фірмами, адвокатами, іншими особами (при залученні їх для представництва інтересів Банку), пов`язаних з розв`язанням спорів за даним договором у судах всіх інстанцій, у тому числі апеляційної і касаційної, а також на всіх підприємствах, організаціях всіх форм власності, в органах державної влади управління. Всі перераховані суми відшкодувань оплачуються в строк зазначений у претензії-вимозі Банку і/або в порядку встановленому п. 2.9. даного Договору». Відповідно до інформації вказаної в Розрахунку заборгованості на 06.03.2019 р. за кредитною угодою № ІКАРNCG.21065.001 від 10.01.2012 р. зазначено, що 11.12.2013 р. відповідно до кредитного договору нарахований штраф за несвоєчасне продовження або непродовження договору страхування в розмірі 13680 грн., що не відповідає підставам нарахування штрафу відповідно до п. 6.4. Кредитного договору вказаному в виписці по рахунку № [NUMBER] . В матеріалах справи відсутній Розрахунок штрафу на суму 13680грн. із зазначенням підстав нарахування та документів, які підтверджують розмір вказаної заборгованості. Враховуючи, що правомірність нарахування штрафу в розмірі 13680 грн. відповідно до п. 6.4. Договору не доведена, підтверджувальних документів щодо витрат/збитків Банку, визначених в п. 4.2.7. Договору, позивачем не надано, правові підстави для стягнення з відповідача штрафу на суму 13680 грн. відсутні. Таким чином, суд дійшов висновку, що позов ТОВ «Глобал Спліт» в частині стягнення з [PERSON] пені в розмірі 13\~941,54 грн. задоволенню не підлягає. Підстав для застосування строку позовної давності, щодо якого зазначено у висновку експерта, у суду немає відповідно до ч.3 ст. 267 ЦК України. На підставі викладеного, суд задовольняє позов частково. Відповідно до\~ч. 1 ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1\~658,89 грн. (88\~237,48 грн. * 1921 грн. / 102\~179,02 грн.) (а.с. 1). На підставі викладеного,

Outcome: partial