Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-06 00:00:00

Позивачка просить стягнути із відповідача [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 17 044,67 грн. та моральну шкоду в сумі 3 000 грн. Позов мотивований тим, що позивачка є співвласником житлової квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. 08 червня 2021 року квартиру позивачки було затоплено, а в той же день було виявлено, що вказана житлова квартира [ADDRESS] (ванна, кухня) залита водою внаслідок проникнення води з розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] , того ж будинку, яка належить відповідачу. Внаслідок залиття квартири позивачці завдана матеріальна шкода в розмірі 17 044,67 грн. Внаслідок залиття квартири відповідачем, квартира потребує ремонту. Позивачці завдана моральна шкода у розмірі 3 000 грн., адже вона зазнала моральних страждань: переживала з приводу пошкодження квартири внаслідок залиття, відчувала нервове напруження, був порушений нормальний порядок життя через необхідність вирішення питань, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Відповідач надав відзив, згідно якого позовні вимоги не визнає в повному обсязі. Акт від 24.06.2021 р. не є належним доказом в розумінні ст.77 ЦПК України так як складений більш ніж через 14 днів після події, яка, за словами позивачки, сталася 08.06.2021 р. Акт обстеження є недійсним оскільки, складений за відсутності відповідача, не компетентним органом, квартира відповідача оглянута не була в акті не зазначена дія чи бездіяльності заподіювача шкоди. Причина затоплення не встановлена. Відповідач сумнівається, що затоплення квартири позивачки взагалі було. Копію акта обстеження відповідачу позивачка не надала. Щодо встановлених в акті обстеження пошкоджень стелі з відпаданням багетів, шпалер в кухні та ванні відповідач не погоджуються, оскільки на фото видно, що ніяких шпалер в кухні і їх слідів що вони там були взагалі не видно, а тим більше в ванній кімнаті де покладений кахель, видно, що він ввесь на місці. З фотодоказів видно, що в даному приміщенні йде ремонт. Позивачка в судовому засіданні повідомила, що сусіди з верхнього поверху затоплювали її вже неодноразово. Позивачка 16 чи 17 червня 2021 року (точно не пам`ятає) звернулась до жителів квартири, яка знаходиться зверху з приводу затоплення її квартири, до позивачки вийшла невістка відповідача та нецензурно вилаяла позивачку. Після цього позивачка викликала поліцію. Позивачка також зверталась до Сосницької селищної ради та депутата [PERSON] , останній приїхав у супроводі поліції, в присутності [PERSON] , [PERSON] склали акт. Свідками події були [PERSON] та [PERSON] . Відповідач знову, через півмісяця, затопив позивачку, позивачка знову зверталась до поліції. Позивачка неодноразово зверталась до відповідача з приводу її підтоплення. Будинок в якому сталося затоплення знаходиться на утриманні комунального господарства. Позивачка до житлово - комунального господарства з приводу затопленні її квартири не зверталась, через необізнаність. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце засідання повідомлений належним чином. У судове засідання треті особи на стороні позивача [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином. [PERSON] та [PERSON] надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують. Третя особа на стороні відповідача - [PERSON] не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заперечує проти задоволення позову. Суд, вислухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступних висновків. Згідно Акту Сосницької селищної ради від 24.06.2021 року (а.с. 10) огляду пошкодженої квартири [ADDRESS] комісією в складі депутата Сосницької селищної ради Сердюка А.Ю., мешканця [PERSON] , мешканця [PERSON] під час огляду квартири пошкодженої підтопленням водою з верхнього поверху встановили пошкодження: стелі з відпаданням штукатурки, багетів, шпалер в кухні та ванні, пошкодження стін з руйнацією оздоблення в кухні та ванні, пошкодження плитки в кухні (7,6 кв.м.) та ванні (2,5 кв.м.). Згідно довідки начальника сектору поліцейської діяльності №1 відділення поліції №1 Корюківського районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області І. Осадчого (а.с.11) [PERSON] зверталася до поліції з заявами щодо затоплення її квартири: 03.05.2021 року та 16.06.2021 року. Згідно звіту про визначення вартості збитків, проведеного СОД СФГ «Агротехсервіс» (а.с. 14-28) за результатами проведення дослідження від 18.08.2021 року встановлено, що розмір матеріальних збитків внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] становить 17 044,67 грн. Згідно листа КП «Зодчий» бюро технічної інвентаризації Сосницької селищної ради від 10.01.2022 року (а.с.124) [PERSON] є співвласницею ј частини квартири [ADDRESS] . [PERSON] [PERSON] та [PERSON] є іншими співвласниками вказаної квартири, частка власності - ј. [PERSON] , є власником ј частини квартири [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] інші співвласники. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] визнаний безвісно відсутнім, а [PERSON] померла. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Положеннями ст. ст. 319, 312 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно ст. 10 ЖК Української РСР громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. Згідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи №6-183цс14 від 03.12.2014 року, законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до статті 179 ЖК Української РСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 27 грудня 2019 року по справі № 686/11256/16-ц, (провадження № 61-28098св18), акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах. Згідно з положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12, ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Суд не приймає до уваги заперечення відповідача стосовно поданого стороною позивача акта та висновку про оцінку завданого збитку, оскільки маючи сумніви щодо кваліфікації оцінювача та належності акту як доказу, не погоджуючись із розміром шкоди та порядком її визначення відповідач не був позбавлений можливості надати свої докази на спростування даних такого висновку, або ж звернутись до суду із клопотанням про призначення відповідної судової експертизи, однак таким право не скористався. Відповідачем не доведено, що шкоду позивачу завдано не з його вини. Згідно наданого акту встановлені пошкодження в квартирі позивачки в кухні та ванній кімнаті, внаслідок підтоплення. Квартира відповідача не оглядалась. Розмір збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, визначений висновком експерта [PERSON] за результатами проведення дослідження від 18.08.2021 року відповідачем не спростований. Отже, враховуючи надані докази, наявність причинного зв`язку між залиттям і шкодою, суд вважає, обґрунтованою вимогу про відшкодування матеріальної шкоди, оскільки підтверджено завдання шкоди залиттям квартири позивача відповідачем. Суд знаходить підстави для стягнення з відповідача на користь позивача 17 044,67 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, розмір якої визначено висновком експерта та відповідачем не спростовано. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало позивачці негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд доходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 3 000 грн. Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 3 000 грн. у відшкодування завданої моральної шкоди. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму судового збору у розмірі 908 грн.

Outcome: approved