Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: Державне підприємство "Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології", Державне підприємство "Науково-виробничий комплекс "Автоматика та машинобудування", Державне підприємство "Національна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про припинення порушення права на використання корисної моделі, заборону вчинення дій, зобов`язання до вчинення певних дій та стягнення разового грошового стягнення за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. В подальшому позовні вимоги [PERSON] уточнив, про що подав уточнену позовну заяву. /а.с.206-210 том №2/ Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, в тому числі уточнені, тим,\~що 10.05.2007р. Державним департаментом інтелектуальної власності Міністерства освіти та науки України було зареєстровано деклараційний патент № 23273 «Потокова лінія сепарації твердих і радіоактивних матеріалів» (Корисна модель), авторами якого є група осіб, серед яких також є [PERSON] , позивач. Власниками даного патенту є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до ст. 463 Цивільного кодексу України, суб`єктом права інтелектуальної власності на корисну модель є винахідник, автор промислового зразку. Таким чином, він є співавтором та співвласником Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273, а тому є суб`єктом права інтелектуальної власності та має відповідні права, визначені Цивільним кодексом України та Законом України «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі (далі - Закон). Згідно ст. 421 ЦК України, суб`єкту права інтелектуальної власності належать особисті немайнові (або) майнові права інтелектуальної власності. Ч. 1 ст. 464 ЦК України визначає, що майновими правами інтелектуальної власності на корисну модель є: право на використання корисної моделі; виключне право дозволяти використання корисної моделі; виключне право перешкоджали неправомірному використанню корисної моделі, в тому числі забороняти таке використання. Відповідно до ч. 3 ст. 426 ЦК України, використання об`єкту права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, крім випадків правомірного використання без такого дозволу. Ч. 4 встановлює, що умови дозволу на використання об`єкту права інтелектуальної власності можуть бути визначені ліцензійним договором. Проте жодна особа за укладення такого договору або отриманням дозволу на використання корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» до нього та інших співвласників не зверталася. Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону, права, що випливають з патенту, діють від дати публікації про його видачу, тобто з 10.05.2007р., коли було здійснено публікацію в Бюлетені, № 6 за 2007р. Згідно ч. 2 ст.28 Закону, патент надає власнику виключне право використовувати винахід за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патенту. При цьому, використанням, згідно цієї ж статті, визнається застосування процесу, що охороняється патентом, або пропонування його для застосування в Україні, якщо особа, яка пропонує цей процес, знає про те, що його застосування забороняється без згоди власника патенту або, виходячи з обставин, це і так є очевидним. Процес визнається застосованими, якщо використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу, або еквівалентну їй. Згідно Опису до патенту на корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» № 23273 від 10.05.2007р., даний процес має наступні ознаки (за номерами): щонайменше один живильник для подачі кускових твердих радіоактивних матеріалів на саепарацію; щонайменше один формувач потоку просторово відокремлених один від одного кусків; щонайменше дві послідовно розташовані, екрановані одна від одної і налаштовані на різні рівні вмісту радіоактивного мінералу секції радіометричного сепаратора, кожна з яких має: щонайменше один датчик потоку гамма-квантів, щонайменше один датчик розміру кусків, щонайменше один засіб відбору з потоку кусків, вміст радіоактивного матеріалу в яких відповідає заданому для даної секції рівню, і щонайменше один збірник відібраних в даній секції кусків; щонайменше один збірник - накопичувач хвостів сепарації і систему автоматичного управління, яка має: щонайменше два інформаційно незалежних апаратних або програмних за датчика вмісту радіоактивного мінералу в кусках; щонайменше два інформаційно - незалежних апаратних або програмних блока визначення фактичного вмісту радіоактивного мінералу в кусках, причому на інформаційні входи кожного такого блоку підключені вказані датчики потоку гамма - квантів, і розміру кусків відповідної секції радіометричного сепаратора: щонайменше два інформаційно незалежних апаратних або програмних компаратора - формувача програм на відбір кусків, фактичний вміст радіоактивного мінералу в яких не менше величини, заданої для відповідної секції радіометричного сепаратора, причому інформаційні входи кожного такого компаратора - формувача підключені на інформаційні виходи вказаних за датчиків і блоків визначення, а до управляючих виходів таких компараторів - формувачів підключені вказані засоби відбору з потоку кусків (арк. 4 - 5 Опису). Відповідно до опису, така лінія навіть на базі двохсекційного радіометричного сепаратора здатна суттєво збільшити сумарний вихід концентрату з твердих радіоактивних матеріалів і, відповідно, скоротити масу відходів. Лінія сепарації дозволяє за один прохід через багатосекційний радіометричний сепаратор виділяти з первинної гірської маси або піднятих з відвалів хвостів декілька продуктів, а саме: 1) кондиційний концентрат з високим вмістом радіоактивних мінералів як якісну сировину для гідрометалургійного переділу; 2) промпродукт, придатний для кучної кислотної сепарації урану на полігонах; 3) щебінь для дорожно - будівельних робіт; 4) слаборадіоактивну диспансерну масу з середнім розміром часток менше 10 мм, придатну для гідрозакладання відпрацьованих гірських виробок (арк. 10 Опису). Ці продукти вважаються продуктами, виготовленими із застосуванням процесу «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів». Дані факти підтверджуються та наводяться у Описі до патенту на цю Корисну модель (додаток 2). В 2007 році на шахті Смолінська ДП «Східний ГЗК» було введено в експлуатацію комплекс «АЛТАЇТ». Робота зазначеного комплексу дозволяє отримувати концентрат природного урану, чисті хвости як будівельні матеріали, дрібний клас для гідро закладки та дрібних потреб шахтного будівництва, а також модуль сепаратора, що входить до складу комплексу, дозволяє отримувати промпродукт для купного вилуговування з утилізацією його відходів. При цьому, кондиційний концентрат, щебінь, диспансерна маса для гідрозакладання відпрацьованих гірських виробок та наведений промпродукт є продуктами, які отримуються внаслідок використання процесу «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних металів». Для отримання зазначених продуктів процесу на комплексі «АЛТАЇТ» впроваджено та діє - наступне обладнання: модуль приймально - сортувальний, що слугує для класифікації відвалів на класи крупності; модулі сепараторів для отримання додаткової товарної руди, промпродукту для купного вилуговування з утилізацією його відходів для твердіючого закладання щебеню, придатного для дорожнього та промислового будівництва (співпадає із ознакою 3 формули Корисної моделі); модуль енергозабезпечення та керування комплексом; вузол приймальний, який слугує для накопичення та завантаження в автотранспорт чистих хвостів (ознака 4 формули Корисної моделі); нестандартне обладнання; систему поточно - транспортну, що слугує для подачі руди на модулі комплексу, вузол приймальний та розвантаження продуктів сортування до місць їх збору та подальшого використання (ознаки 1 і 2 формули Корисної моделі). Структура та процес роботи радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються демонстраційним відеозаписом, зробленим відділом із зв`язку з громадськістю та засобами масової інформації підприємства ДП «Східний ГЗК» у 2008 році (додаток 3). Крім того, структура та складові радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються Актом робочої комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом комплексу «Алтаїт» ділянки радіометричного сортування відвальної породи на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» від 28 грудня 2007 року. в п. 7.1 якого викладено показники та характеристику комплексу (додаток 4). Про факт існування Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. відповідачу було достовірно відомо, що підтверджується Актом перевірки використання раціоналізаторських пропозицій на шахтах ДП «СхідГЗК» від 10.04.2008р., в п. 6 якого було вирішено рекомендовано відхилити раціональну пропозицію № 1584-У від 05.09.2007р. у зв`язку із відсутністю новизни, так як таке технічне рішення наявне в патенті № 23273 на корисну модель (додаток 5). Тобто Відповідачу добре відомо про корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та його ознаки. Згідно із ч. 2 ст. 28 Закону, будь - який продукт, процес виготовлення якого охороняється петентом, за відсутності доказів протилежного, вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймі однієї з двох умов: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим: існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і власник патенту не може шляхом прийнятих зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. Зважаючи на те, що відповідачем на шахті Смолінська при застосуванні радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» використовується обладнання, яке відповідає ознакам формули Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та отримується продукт, який є результатом використання даної корисної моделі згідно Опису до патенту на неї, існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу. При цьому він не має змоги власними силами шляхом прийнятих зусиль визначити точно процес, що застосовується при виготовленні цього продукту, оскільки не має доступу до комплексу « [INFO] ». В такому разі, згідно з ч. 2 ст. 28 Закону, обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосування процесу, що охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, щодо якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права власника патенту, тобто в даному випадку - на відповідача. Відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону, патент надає його власнику виключне право забороняти іншим особам використовувати винахід (корисну модель) без його дозволу, за винятком випадків, коли таке використання не визнається згідно із Законом порушенням прав, що надає такий патент. Ст. 34 Закону передбачено, що будь - які посягання на права власника патенту, які визначені статтею 28 Закону, вважаються порушенням права власника патенту і тягне за собою відповідальність, передбачену законодавством. На вимогу власника патенту таке порушення повинно бути припинено. Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону, будь-яке посягання на права власника патенту, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав власника патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу власника патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати власнику патенту заподіяні збитки (ч. 2 цієї ж статті). За ч. 2 ст. 432 ЦК України, суд у випадках та в порядку, встановлених законом, може постановити рішення, зокрема, про: застосування разового грошового стягнення замість відшкодування збитків за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. Розмір стягнення визначається відповідно до закону з урахуванням вини особи та інших обставин, що мають істотне значення (п.5). З огляду на викладене, він вважає можливим вимагати від Відповідача сплатити йому грошову компенсацію за неправомірне використання Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів». Розмір грошової компенсації визначає у сумі 6 500 000 гри, виходячи з наступних розрахунків. Згідно наказу № 172 від 12.05.2005р., виданому ДП «Східний ГЗК», станом на момент його складання на шахтах комбінату накопичено 12 млн. тон гірничих порід у вигляді відвалів, що складаються із збалансованої руди, хвостів РЗФ та пустої породи. Даний обсяг знаходився на двох шахтах: Смолінській та Інгульській, приблизно в рівних кількостях - по 6 млн тон. Станом на момент розгляду справи в суді Відповідачем здійснено переробку відвалів на Смолінській шахті в повному обсязі, що підтверджується відомостями із засобів масової інформації. Згідно даних, наведених у дисертації одного із співавторів корисної моделі № 23273 [PERSON] , «Технологія і комплекс переробки відвалів уранодобувних шахт» зазначено, що при потужності в 550 тис. тон гірничої маси відвалів на рік отримується приблизно 50 тон готового продукту, що відповідає прибутку до оподаткування в 20 млн грн. Таким чином, можна вирахувати, що при переробці 6 млн тон гірничої маси відвалів отримується пропорційно приблизно 545,45 тон готового продукту, що відповідає 218 181 818 грн. до оподаткування. Після сплати з даної суми ПДВ (16,6% від суми) та податку на прибуток (25% від суми) прибуток підприємства залишається у розмірі 136,363 млн. грн. Зважаючи на витрати та можливу собівартість процесу, захищеного корисною моделлю № 23273, вважає, що грошове стягнення за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності в розумінні ст. 432 ЦК може становити 1/5 частину прибутку Відповідача після оподаткування, отриманого від переробки 6 млн. тон гірничої маси. Це складає приблизно 26 млн грн. Зважаючи на те, що співвласників патенту чотири, то його частка становить 6,5 млн грн. Просив зобов`язати Державне підприємство «Східний гірничо - збагачувальний комбінат» припинити порушення прав [PERSON] за деклараційним патентом України №23273 від 10.05.2007р. на корисну модель « [INFO] » шляхом заборони використання на своєму виробництві корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів». Зобов`язати Державне підприємство «Східний гірничо збагачувальний комбінат» укласти із [PERSON] , як власником деклараційного патенту на корисну модель № [NUMBER] від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів», ліцензійний договір на використання корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» за деклараційним патентом на корисну модель № 23273 від 10.05.2007р. Стягнути з Державного підприємства «Східний гірничо - збагачувальний комбінат» на користь [PERSON] разове грошове стягнення за неправомірне використання об`єкт права інтелектуальної власності у розмірі 6 500 000 грн. ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» подав відзив на позовну заяву, /а.с.171-173 том справи №7/, в якому зазначає, що Відповідач позовні вимоги Позивача не визнає в повному обсязі з огляду на наступне. [PERSON] будучи одним з декількох патентовласників, про що вказано в самому ОПИС до патенту № [NUMBER] , не має необхідних повноважень одноосібно подавати позов щодо порушення прав на корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» (далі - КМ-1) за патентом № [NUMBER] (далі патент 2). До позову не додано доказів наявності повноважень Позивача зокрема ні копії договору між патентовласниками, а саме між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про умови здійснення ними прав інтелектуальної власності, ні довіреності від [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] одному з патентовласників, а саме Позивачеві, одноосібно представляти інтереси інших трьох патентовласників. До того ж, за відсутністю цих документів, співвласники патенту-2 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не можуть бути третіми особами поряд з іншими співавторами КМ-1 при судовому розгляді питання щодо порушення виключних прав патентовласників (володільців патенту). Відповідно до вимог ст. 428 Цивільного Кодексу України Право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам спільно, може здійснюватися за договором між ними. У разі відсутності такого договору право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам, здійснюється спільно. Згідно з частиною 2 статті 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» (далі - Закон-1) «Патент надає його власнику виключне право використовувати винахід (корисну модель) за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів». Позивачем не надано суду договору про спільне використання корисної моделі між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Позивач залучив до участі у справі третіх осіб а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] при цьому в позові не обгрунтував необхідність залучення вказаних осіб в якості третіх осіб, і яким чином рішення суду може вплинути на їх права та обов`язки вказаних вище осіб, чим порушив вимоги ст.53 ЦПК України. Окрім того Позивач в супереч вимогам ст. 53, 54 ЦПК України не визначив статус вищевказаних третіх осіб, не вказавши можуть вони заявляти самостійні вимоги щодо предмету спору, чи вони не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору. ДП «СхідГЗК» не може бути відповідачем за порушення права інтелектуальної власності за патентом-2, оскільки Науково-технічна продукція (далі НТП) на комплекс «АЛТАІТ», про який вказує Позивач, була створена Відповідачем, як Виконавцем згідно з договорами №НПК1.32-2005р. (копія додана до матеріалів справи) за дорученням Замовника - Українського науково-дослідного та проектно-розвідувального інституту промислової технології (далі УкрНДПРІ промтехнології). Окремо зауважують, що було створено лише НТП (технічну документацію), а не сам комплекс «Алтаіт», який можна визначити як продукт в розумінні Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі». Згідно з пунктом 5.1 зазначеного договору вся НТП передається Виконавцем Замовнику, а Замовник передає її генеральному розпоряднику коштів. Використання отриманих результатів робіт Виконавцем може провадитись лише за погодженням із Замовником. Створенням НТП у 2005 році, на ДП «СхідГЗК» також займався структурний підрозділ підприємства Науково-виробничий комплекс «Автоматика та машинобудування» (надалі НВК «АтаМ»). У подальшому НВК «АтаМ» відповідно до наказу Мінпаливенерго України від 12.11.2008 р. №552 виділено в самостійну юридичну особу - Державне підприємство «Науково-виробничий комплекс «Автоматика та машинобудування» (надалі ДП «НВК «АтаМ»). Вся технічна документація з розробки «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» знаходиться у ДП «НВК «Автоматика та машинобудування», яке до речі і безпосередньо займалось виготовленням комплексу «Алтаїт» тобто виготовленням конкретного продукту. Таким чином ДП «СхідГЗК» не є власником Науково-технічної продукції на комплекс «Алатіт». До того ж комплекс «Алтаіт» виготовлявся у виробничих умовах ДП «НВК «АтаМ». Тому ДП «СхідГЗК» не може нести відповідальності за можливе порушення прав інтелектуальної власності при виготовленні комплексу «Алтаіт» за технічною документацією, права на яку належать іншій юридичній особі. Фактично, спочатку на ДП «СхідГЗК» була створена НТП до якої мав доступ на той час працівник підприємства [PERSON] , а після цього з використанням знань про НТП позивачем та деякими третіми особами була протиправно подана заявка на отримання патенту. З цієї причини теоретично можливе часткове, а можливо і не співпадіння ознак формули Корисної моделі з конструкцією комплексу «Алтаіт». Але первинним є НТП, а вторинним - патент. Згідно з вимогами ч.2 ст.28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» визначено, що «Використанням винаходу (корисної моделі) визнається: виготовлення продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), застосування такого продукту, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого продукту в зазначених цілях. Вказаною нормою Закону також визначено, що «Продукт визнається виготовленим із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), якщо при цьому використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу (корисної моделі), або ознаку, еквівалентну їй». Тому розгляд даної справи щодо порушення прав на патент та заборони його використання може вплинути на права та обов`язки Державного підприємства «Науково-виробничий комплекс «Автоматика та машинобудування», що знаходиться за адресою: вул. Гагаріна, 4, м. Жовті Води, Дніпропетровська область, 52210. Також розгляд даної справи щодо порушення прав на патент-2 та заборони його використання може також вплинути на права та обов`язки Державного підприємства «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , як власника науково-технічної продукції. Звертають увагу суду на те, що ні Відповідач ні треті особи ніколи не проводили звірення ознак патенту №23273 з ознаками комплексу «Алтаіт» і з цього приводу не складались жодних документів, тому твердження позивача про використання корисної моделі за деклараційним патентом №23273 є припущеннями. В позовній заяві [PERSON] некоректно обґрунтовує свої вимоги тим, що Відповідач на комплексі « [INFO] » застосовує процес-1 який охороняється патентом-2. Таке обґрунтування безпідставне, оскільки об`єктом КМ-1 є продукт (пристрій), а не процес. Процесом-1, деякі ознаки з якого реалізуються на Смолінській шахті за допомогою комплексу «Алтаіт», є технологія за деклараційним патентом № 12101 України на корисну модель «Процес переробки й утилізації твердих низькорадіоактивних відходів гірничого виробництва» (далі КМ-2). Питання щодо її законного використання на ДП «СхідГЗК» вже було предметом судового розгляду за позовом [PERSON] , і відповідно до рішення Жовтоводського міського суду від 22.11.2012 року у справі №0414/1180/2012 в задоволенні позову [PERSON] відмовлено в повному обсязі. При цьому судом визнано, що ДП «СхідГЗК» не використовує технологію за деклараційним патентом №12101 України на корисну модель «Процес переробки й утилізації твердих низькорадіоактивних відходів гірничого виробництва». Вказаному рішенню суду першої інстанції дано оцінку судами апеляційної та касаційної інстанції і визнано його законим і обґрунтованим. Законність прийнятого судом першої інстанції рішення підтверджено ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 05.03.2013 р. Зазначене некоректне обґрунтування позову може призвести до покладання на Позивача обов`язку доведення факту застосування (або не застосування) КМ-1. В той час, як на комплексі «Алтаіт» лише частково використано процес (пристрій комплекс), який охороняється патентом №12101, що підтверджено вказаним рішеннями судів та проведеною судовою експертизою у справі №0414/1180/2012. Виходячи із вже встановленого, рішеннями судів та експертизою, факту не використання технології за деклараційним патентом №12101 України на корисну модель «Процес переробки й утилізації твердих низькорадіоактивних відходів гірничого виробництва», яка дуже схожа за своїми ознаками на корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» за патентом №23273 вважаємо, що Відповідач чи інші суб`єкти не використовували корисну модель за патентом № [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Згідно з частиною 2 статті 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» визначено, що «Об`єктом винаходу (корисної моделі), правова охорона якому (якій) надається згідно з цим Законом, може бути: продукт (пристрій, речовина, штам мікроорганізму, культура клітин рослини і тварини тощо); процес (спосіб), а також нове застосування відомого продукту чи процесу. Згідно з п. 2.3 - 2.3.2 Правил складання і подання заявки на винахід та заявки на корисну модель затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 22.01.2001 р. №22, «Об`єктом винаходу (корисної моделі), правова охорона якому надається згідно з Законом, може бути: продукт, процес (спосіб), а також нове застосування відомого продукту чи процесу. Продукт як об`єкт технології - це матеріальний об`єкт як результат діяльності людини. Таким продуктом, зокрема, є пристрій, механізм, система (комплекс) взаємодіючих пристроїв, споруда, виріб, речовина, штам мікроорганізму, культура клітин рослини і тварини та інший біологічний матеріал, у тому числі трансгенна рослина і тварина. Процес як об`єкт технології - це дія або сукупність дій, виконуваних щодо продуктів та інших матеріальних об`єктів за допомогою принаймні одного продукту і спрямованих на досягнення певного технічного результату. Таким процесом, зокрема, є виготовлення, обробка, переробка продукту та контролювання його якості, перетворення речовини, енергії, даних, вимірювання параметрів, діагностування, лікування, керування процесом, який є об`єктом технології. При обґрунтуванні своїх вимог Позивач вказує на порушення його прав з посиланням на не існуючий документ - на Акт перевірки раціоналізаторських пропозицій на шахтах ДП «СхідГЗК» від 10.04.2008 р. (далі - акт-1). В позовній заяві стверджується, що факт існування КМ-1 був достовірно відомий Відповідачу з п.6 вказаного Акту. В даному випадку слід зауважити, що до позовної заяви додано не оформлений належним чином документ, а ксерокопія невідомо ким складеного проекту акту-1 без будь-яких підписів. І це не випадково, оскільки такого Акту від 10.04.2008 р. не існує ніхто не може надати його оригінал для огляду суду. Його проект міг готувати сам [PERSON] , але він не був належно складений, підписаний всіма особами та переданий, як службовий документ на зберігання до канцелярії ДП «СхідГЗК». Позивач не надав оригіналу Акту від 10.04.2008 і не зазначив особи у якої наявний оригінал вказаного проекту документу, тому відповідно вимог ст. 95 ЦПК України вказаний доказ не може бути використаний судом при розгляді справи. Стосовно доводів Позивача про необхідність застосування судом разового грошового стягнення у розмірі 6 500 000 грн. зауважимо, що вони повністю необгрунтовані, оскільки Позивач не довів порушення його прав саме Відповідачем. Взагалі не можна стверджувати про використання Відповідачем чи будь-ким іншим корисної моделі визначеної патентом №23273, оскільки жоден спеціаліст на ДП «СхідГЗК» та будь-де інде не проводив порівняння ознак вказаних у патенті №23273 з процесами використаними при виготовленні комплексу «Алтаіт». Посилання Позивача на Наказ від 12.05.2005 р. №172, як на документ у якому вказано точну кількість відвалів є безпідставним, оскільки на той час ніхто точно не зважував всі наявні у ДП «СхідГЗК» відвали, більш того на той час у підприємства було три шахти, які накопичували відвали, а саме Смолінська, Інгульська, Новокостянтинівська шахти. Також згідно вступної частини вказаного наказу видно, що 12 млн. тонн це можлива загальна вага відвалів включаючи пусту породу, яка не дає можливості виготовити метал та використати на корисні цілі. Переробка відвалів повинна була здійснюватись передвижник радіометричними сепараторним комплексом з використанням сепараторів «Ураніт» та «Галеніт» (ПРСК). Основним завданням переробки відвалів є зменшення екологічної небезпеки для навколишньою природного середовища за місцем розташуванням Смолінської, Інгульської та Новокостянтинівської шахт, при цьому отримання прибутків підприємством взагалі не планувалось. Доводи про потужність в 550 000 тонн гірничої маси, отримання 50 тонн «готового продукту» та отримання підприємством прибутку в розмірі 20 000 000 грн. та інші розрахунки жодним чином не обґрунтовані і є лише припущеннями позивача. ДП «СхідГЗК» використовувало комплекс «Алтаіт» з 25.12.2008 по 29.08.2013 виключно з метою зменшення екологічного навантаження на регіон, при цьому прибутку від переробки відвальних порід не отримувало, (копія Акту комісії та наказу про зупинення додаються). В процесі розробки та впровадження комплексу «Алтаіт» були частково використані кошти державного бюджету на загальну суму 3 000 000 грн., що підтверджується актом про використання коштів (додається). Позивачем не доведено жодним висновком експертів той факт, що при проектуванні, виготовленні, використанні комплексу «Алтаіт» на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» використано корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» за деклараційним патентом №23273. Просить суд у задоволенні позову [PERSON] до ДП «СхідГЗК» про припинення порушення прав Позивача за деклараційним патентом України №23273 від 10.05.2007 року на корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів шляхом заборони використання на виробництві корисної моделі за деклараційним патентом №23273 (перша позовна вимога), про зобов`язання ДП «СхідГЗК» укласти договір із [PERSON] , як власником деклараційного патенту на корисну модель № 23273 від 10.05.2007 року «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» за деклараційним патентом на корисну модель №23273 від 10.05.2007 року (друга позовна вимога), про стягнення з ДП «СхідГЗК» на користь [PERSON] разового грошового стягнення за неправомірне використання об`єкта інтелектуальної власності у розмірі 6 500 000 грн. відмовити в повному обсязі. Позивач [PERSON] подав відповідь на відзив /а.с. 124-127 том справи №7/. Дійсно, відповідно до вимог ст. 428 ЦК України, право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам спільно, може здійснюватися за договором між ними. У разі відсутності такого договору право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам, здійснюється спільно. Між тим, відповідач вдається до хибного тлумачення зазначеної норми матеріального права, зазначаючи, що положення даної статті перешкоджають зверненню одного зі співвласників об`єкту права інтелектуальної власності окремо від інших співвласників до суду за захистом свого порушеного права. Право на звернення особи до суду за захистом її порушеного права передбачено статтею 4 ЦК України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. З огляду на наведене, жодний акт волі декількох осіб (в тому числі спільне створення об`єкту права інтелектуальної власності) не може позбавити іншу особу права на звернення до суду з позовом про захист її права. В даному випадку [PERSON] звертається до суду за захистом свого порушеного права, яке хоча і є складовою спільного права інтелектуальної власності згідно з патентом України №23273, проте підлягає окремому судовому захисту, як таке, що належить окремому суб`єкту цивільних правовідносин. Так, відповідно до статті 34 ЦПК України в редакції, яка діяла на момент пред`явлення даного позову, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред`явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов`язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням цієї особи розглядається спочатку. Таким чином, на момент залучення наведених відповідачем третіх осіб, їхній статус визначався не суб`єктивним ставленням позивача до ролі даних осіб у справі, а об`єктивною обставиною заявлення або не заявлення самостійних вимог у справі. З огляду на наведене вбачається, що оскільки за час розгляду справи третіми особами у справі не були заявлені самостійні вимоги щодо предмету спору - такі особи є третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору та їхня участь у справі регламентується положеннями статті 53 ЦПК України, відповідно до якої треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може зплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. 10.05.2007р. Державним департаментом інтелектуальної власності Міністерства освіти та науки України було зареєстровано деклараційний патент № 23273 «Потокова лінія сепарації твердих гадіоактивних матеріалів» (Корисна модель), авторами якого є група осіб, серед яких також є [PERSON] , позивач. Власниками даного патенту є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (додаток 1 до позову). Згідно ст. 421 ЦК України, суб`єкту права інтелектуальної власності належать особисті немайнові та (або) майнові права інтелектуальної власності. Ч. 1 ст. 464 ЦК України визначає, що майновими правами інтелектуальної власності на корисну модель є: право на використання корисної моделі; виключне право дозволяти використання корисної моделі; виключне право перешкоджати неправомірному використанню корисної моделі, в тому числі забороняти таке використання. Відповідно до ч. З ст. 426 ЦК України, використання об`єкту права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, крім випадків правомірного використання без такого дозволу. Ч. 4 встановлює, що умови дозволу на використання об`єкту права інтелектуальної власності можуть бути зазначені ліцензійним договором. Проте жодна особа за укладення такого договору або отриманням дозволу на використання Корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» до нього та інших співвласників не зверталася. Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону, права, що випливають з патенту, діють від дати публікації про йоого видачу, тобто з 10.05.2007р., коли було здійснено публікацію в Бюлетені, № 6 за 2007р. Згідно ч. 2 ст. 28 Закону, патент надає власнику виключне право використовувати винахід за своїм розсудом, проте таке використання не порушує прав інших власників патенту. При цьому, використанням, згідно цієї ж статті, визнається застосування процесу, що охороняється патентом, або пропонування його для застосування в Україні, якщо особа, яка пропонує цей процес, знає про те, що його застосування забороняється без згоди власника патенту або, виходячи з обставин, це і так є очевидним. Процес визнається застосованими, якщо використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу, або еквівалентну їй. В 2007 році на шахті Смолінська ДП «Східний ГЗК» було введено в експлуатацію комплекс «АЛТАЇТ». Робота зазначеного комплексу дозволяє отримувати концентрат природного урану, чисті хвости як будівельні матеріали, дрібний клас для гідро закладки та дрібних потреб шахтного будівництва, також модуль сепаратора, що входить до складу комплексу, дозволяє отримувати промпродукт для купного вилуговування з утилізацією його відходів. При цьому, кондиційний концентрат, щебінь, диспансерна маса для гідрозакладання відпрацьованих гірських виробок та наведений промпродукт є продуктами, які отримуються внаслідок використання процесу «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних металів». Структура та процес роботи радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються демонстраційним відеозаписом, зробленим відділом зв`язку з громадськістю та засобами масової інформації підприємства ДП «Східний ГЗК» у 2008 році (додаток 3 до позовної заяви). Крім того, вважає за необхідне додати роздруківки стоп-кадрів з наданого відеоматеріалів. Крім того, структура та складові радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються Актом робочої комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом комплексу «Алтаїт» ділянки радіометричного сортування відвальної породи на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» від 28 грудня 2007р. в п. 7.1 якого викладено показники та характеристику комплексу (додаток 4 до позовної заяви). Про факт існування Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. відповідачу було достовірно відомо, що підтверджується Актом перевірки використання раціоналізаторських пропозицій на шахтах ДП «СхідГЗК» від 10.04.2008р., в п. 6 якого було вирішено рекомендовано відхилити раціональну пропозицію № 1584-У від 05.09.2007р. у зв`язку із відсутністю новизни, так як таке технічне рішення наявне в патенті № 23273 на корисну модель (додаток 5). Тобто відповідачу добре відомо про корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та його ознаки. Згідно із ч. 2 ст. 28 Закону, будь - який продукт, процес виготовлення якого охороняється патентом, за відсутності доказів протилежного, вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймі однієї з двох умов: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим; існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і власник патенту не може шляхом прийнятих зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. Зважаючи на те, що відповідачем на шахті Смолінська при застосуванні радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» використовується обладнання, яке відповідає ознакам формули Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та отримується продукт, який є результатом використання даної корисної моделі згідно Опису до патенту на неї, існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу. При цьому він не має змоги власними силами шляхом прийнятих зусиль визначити точно процес, що застосовується при виготовленні цього продукту, оскільки не має доступу до комплексу «АЛТАЇТ». З огляду на наведене, вбачається, що саме відповідач вчинив порушення прав позивача, які виникли у останнього згідно з патентом № 23273. Справа перебувала на розгляді у суддів Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Захарова О.В., Завізіон Т.В., Гусейнова К.А., Крамар О.М. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2019 головуючим по справі було визначено суддю Гусейнова К.А. Підготовче судове засідання у справі не проведено. У зв`язку з закінченням повноважень судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Гусейнова К.А. 24 вересня 2021 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 жовтня 2021 року головуючим по справі було визначено суддю Крамар О.М. Судом прийнято рішення здійснювати розгляд даної справи в загальному позовному провадженні. Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 22.12.2021 року підготовче провадження у даній справі закрито, призначено розгляд справи по суті на 21.01.2022 року на 10-00 год. Судовий розгляд призначався неодноразово. Судом встановлено, що представник позивача адвокат Городнюк В.В. неодноразово направляв на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи. В судове засідання, призначене на 25.05.2022 року на 10-00 годину, не прибув представник позивача адвокат Городнюк В.В. На адресу суду направив клопотання про розгляд цивільної справи без участі позивача та його представника за наявними матеріалами та доказами у справі. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивача [PERSON] та представника позивача адвоката Городнюка В.В., з огляду на те, що позивач та представник позивача скористалися своїми процесуальними правами, надавши суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Представник відповідача ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» повторно не прибув в судове засідання, належним чином повідомлений про судове засідання, про причини неприбуття суд не повідомив. Відповідно до вимог ч.1 ст.223 ЦПК України, з огляду на те, що представник відповідача належним чином повідомлений про судове засідання, а також з огляду на те, що суд розглядає справу за відсутності учасника справи незалежно від причин неявки, суд вважає можливим провести розгляд даної справи за відсутності представника відповідача. В матеріалах цивільної справи містяться заяви від третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про розгляд справи у їх відсутність. /а.с. 53 том 5, а.с.101 том 6, а.с.40 том 4, а.с.55 том 5, а.с.54 том 5, а.с.56 том 5, а.с.57 том 5, а.с.58 том 5, а.с.118 том 5, а.с. 119 том 8 /. Інші треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Державне підприємство "Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології", Державне підприємство "Науково-виробничий комплекс "Автоматика та машинобудування", Державне підприємство "Національна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в судове засідання не з`явилися. Належним чином були повідомлені про судове засідання. Про причини неприбуття суд не повідомили. Суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності третіх осіб, що не заявляються самостійних вимог. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, проходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 418, ч. 1 ст. 420 ЦК України право інтелектуальної власності це право особи на результат інтелектуальної, творчої діяльності або на інший обєкт прав інтелектуальної власності визначений цим Кодексом та іншим законом. Право інтелектуальної власності становлять особисті немайнові праві інтелектуальної власності та (або) майнові права інтелектуальної власності, зміст яких щодо певних обєктів права інтелектуальної власності визначається цим кодексом та іншим Законом. До обєктів прав інтелектуальної власності зокрема, належать і винаходи, корисні моделі та промислові зразки. Статті 421, 423, та 424 ЦК України закріпили також, що субєктами права інтелектуальної власності є творець (творці) обєкта права інтелектуальної власності та інші особи, яким належать особисті немайнові та (або) майнові права інтелектуальної власності відповідно до цього кодексу, іншого закону чи договору та визначили, що особисті немайнові права інтелектуальної власності належать творцеві обєкта права інтелектуальної власності, а майновими правами інтелектуальної власності є право на використання цього обєкта та виключне право дозволяти його використання чи перешкоджати такому. Як встановила ст. 9 Закону України Про охорону прав на винаходи і корисні моделі право на одержання патенту на службовий винахід (корисну модель) має роботодавець винахідника. Винахідник подає роботодавцю письмове повідомлення про створений ним службовий винахід (корисну модель) з описом, що розкриває його суть, а роботодавець має протягом чотирьох місяців подати до установи заявку на одержання патенту або прийняти інші передбачені законом рішення, а також укласти з винахідником письмовий договір щодо розміру та умови виплати йому винагороди відповідно до економічної цінності винаходу (корисної моделі), або іншої вигоди, яка може бути одержана роботодавцем. Судом встановлено,\~що 10.05.2007 року Державним департаментом інтелектуальної власності Міністерства освіти та науки України було зареєстровано деклараційний патент № 23273 «Потокова лінія сепарації твердих гадіоактивних матеріалів» (Корисна модель), авторами якого є група осіб, серед яких також є [PERSON] , позивач. Власниками даного патенту є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . /а.с.7-9 том справи №1/ Згідно поданого суду акту робочої комісії від 28.12.2007 року, прийнято в експлуатацію закінчену будівництвом комплексу «Алтаіт», який входить до складу поверхневого комплексу родовища « [INFO] » Смолінської шахти /а.с.10-11 том №1/ Позивач у\~позові посилається\~на те,\~що робота комплексу «Алтаїт» дозволяє отримувати концентрат природного урану, чисті хвости як будівельні матеріали, дрібний клас для гідро закладки та дрібних потреб шахтного будівництва, а також модуль сепаратора, що входить до складу комплексу, дозволяє отримувати промпродукт для купного вилуговування з утилізацією його відходів. При цьому, кондиційний концентрат, щебінь, диспансерна маса для гідрозакладання відпрацьованих гірських виробок та наведений промпродукт є продуктами, які отримуються внаслідок використання процесу «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних металів». Однак,\~у поданому\~акті не\~зазначено,\~що у\~даному комплексі\~використовується процес «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних металів». Відповідно до договору від 05.09.2005 року на створення науково-технічної продукції, укладеного між українським науково-дослідним та проектно-розвідувальним інститутом промислової технологіїі як замовник та ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавець, слідує, що замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати роботу: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на дробильно-сортувальний комплекс, поточно-транспортну систему та нестандартне обладнання для пересувного сортувального комплексу. /а.с.40-42 том №1/ Згідно акту від 23.12.2005 року приймання науково- технічної продукції за договором від 05.09.2005 року, український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технологіїі як замовник прийняв від ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавця, науково- технічну продукцію: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на дробильно-сортувальний комплекс, поточно-транспортну систему та нестандартне обладнання для пересувного сортувального комплексу /а.с. 43-44 том №1/ Відповідно до договору від 05.09.2005 року на створення науково-технічної продукції, укладеного між українським науково-дослідним та проектно-розвідувальним інститутом промислової технологіїі як замовник та ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавець, слідує, що замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати роботу: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на модулі сепараторів для класу руди плюс 90 мінус 300 мм, плюч 40 мінус 90 мм та мінус 40 мм. /а.с.72-74 том №1/ Згідно акту від 23.12.2005 року приймання науково- технічної продукції за договором від 05.09.2005 року, український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технологіїі як замовник прийняв від ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавця, науково- технічну продукцію: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на модулі сепараторів для класу руди плюс 90 мінус 300 мм, плюч 40 мінус 90 мм та мінус 40 мм. /а.с. 80-81 том №1/ Відповідно до договору від 05.09.2005 року на створення науково-технічної продукції, укладеного між українським науково-дослідним та проектно-розвідувальним інститутом промислової технологіїі як замовник та ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавець, слідує, що замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати роботу: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на модулі енергозабезпечення та керування пересувним сортувальним комплексом /а.с.75-77 том №1/ Згідно акту від 23.12.2005 року приймання науково - технічної продукції за договором від 05.09.2005 року, український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технологіїі як замовник прийняв від ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» як виконавця, науково- технічну продукцію: Розробка пересувного сортувального комплексу для переробки відвалів уранової промисловості. Розробка конструкторської документації на модулі енергозабезпечення та керування пересувним сортувальним комплексом. /а.с. 82-83 том №1/ Згідно висновку експертів №247/18 комплексної судової експертизи у сфері інтелектуальної власності від 10.12.2019 року слідує, що на ДП «Схід ГЗК» при експлуатації комплексу «Алтаїт» використовувалася кожна ознака корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних відходів», що захищена деклараційним патентом України №23273. В об`ємі наданих документів не надається за \~ \~ \~ \~можливо встановити\~недоотриманий прибуток\~авторам деклараційного\~патенту України\~№23273\~за період\~з травня\~2007\~року по\~29.08.2013\~року.\~Слід зазначити\~що недоотриманий\~прибуток розраховується\~за формулою\~ставка роялті\~помножена на\~обсяг виробництва\~виражена в\~грошових одиницях,\~детально дані\~наведені в\~дослідницькій частині.\~В об`ємі\~наданих документів\~не надається\~за можливо\~розрахувати матеріальну\~шкоду авторам\~деклараційного патенту\~України №23273\~за період\~з травня\~2007\~року по\~29.08.2013\~року.\~Слід зазначити\~що недоотриманий\~прибуток розраховується\~за формулою\~ставка роялті\~помножена на\~обсяг виробництва\~виражена в\~грошових одиницях,\~детально дані\~наведені в\~дослідницькій частині.\~В об`ємі\~наданих документів\~не надається\~за можливо\~розрахувати матеріальну\~шкоду [PERSON] ,\~як автора\~деклараційного патенту\~України №23273\~за період\~з травня\~2007\~року до\~29.08.2013\~року. /а.с.3-54 том №8/ В 2007 році на шахті Смолінська ДП «Східний ГЗК» було введено в експлуатацію комплекс «АЛТАЇТ». Робота зазначеного комплексу дозволяє отримувати концентрат природного урану, чисті хвости як будівельні матеріали, дрібний клас для гідро закладки та дрібних потреб шахтного будівництва, а також модуль сепаратора, що входить до складу комплексу, дозволяє отримувати промпродукт для купного вилуговування з утилізацією його відходів. При цьому, кондиційний концентрат, щебінь, диспансерна маса для гідрозакладання відпрацьованих гірських виробок та наведений промпродукт є продуктами, які отримуються внаслідок використання процесу «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних металів». Для отримання зазначених продуктів процесу на комплексі «АЛТАЇТ» впроваджено та діє наступне обладнання: модуль приймально - сортувальний, що слугує для класифікації відвалів на класи крупності; модулі сепараторів для отримання додаткової товарної руди, промпродукту для купного вилуговування з утилізацією його відходів для твердіючого закладання щебеню, придатного для дорожнього та промислового будівництва (співпадає із ознакою 3 формули Корисної моделі); модуль енергозабезпечення та керування комплексом; вузол приймальний, який слугує для накопичення та завантаження в автотранспорт чистих хвостів (ознака 4 формули Корисної моделі); нестандартне обладнання; систему поточно - транспортну, що слугує для подачі руди на модулі комплексу, вузол приймальний та розвантаження продуктів сортування до місць їх збору та подальшого використання (ознаки 1 і 2 формули Корисної моделі). Структура та процес роботи радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються демонстраційним відеозаписом, зробленим відділом із зв`язку з громадськістю та засобами масової інформації підприємства ДП «Східний ГЗК» у 2008 році (додаток 3). Крім того, структура та складові радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» підтверджуються Актом робочої комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом комплексу «Алтаїт» ділянки радіометричного сортування відвальної породи на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» від 28 грудня 2007 року. в п. 7.1 якого викладено показники та характеристику комплексу (додаток 4). Про факт існування Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. відповідачу було достовірно відомо, що підтверджується Актом перевірки використання раціоналізаторських пропозицій на шахтах ДП «СхідГЗК» від 10.04.2008р., в п. 6 якого було вирішено рекомендовано відхилити раціональну пропозицію № 1584-У від 05.09.2007р. у зв`язку із відсутністю новизни, так як таке технічне рішення наявне в патенті № 23273 на корисну модель (додаток 5). Тобто Відповідачу відомо про корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та його ознаки. Згідно із ч. 2 ст. 28 Закону, будь - який продукт, процес виготовлення якого охороняється патентом, за відсутності доказів протилежного, вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймі однієї з двох умов: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим: існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і власник патенту не може шляхом прийнятих зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. Зважаючи на те, що відповідачем на шахті Смолінська при застосуванні радіометричного комплексу «АЛТАЇТ» використовується обладнання, яке відповідає ознакам формули Корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» та отримується продукт, який є результатом використання даної корисної моделі згідно Опису до патенту на неї, існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу. Згідно з ч. 2 ст. 28 Закону, обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосування процесу, що охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, щодо якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права власника патенту, тобто в даному випадку - на відповідача. Відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону, патент надає його власнику виключне право забороняти іншим особам використовувати винахід (корисну модель) без його дозволу, за винятком випадків, коли таке використання не визнається згідно із Законом порушенням прав, що надає такий патент. Ст. 34 Закону передбачено, що будь - які посягання на права власника патенту, які визначені статтею 28 Закону, вважаються порушенням права власника патенту і тягне за собою відповідальність, передбачену законодавством. На вимогу власника патенту таке порушення повинно бути припинено. Відповідно до ст. 418 ЦК України, \~ право інтелектуальної\~власності -\~це право\~особи на\~результат інтелектуальної,\~творчої діяльності\~або на\~інший об`єкт\~права інтелектуальної\~власності,\~визначений цим\~Кодексом та\~іншим законом. Право\~інтелектуальної власності\~становлять особисті\~немайнові права\~інтелектуальної власності\~та (або)\~майнові права\~інтелектуальної власності,\~зміст яких\~щодо певних\~об`єктів\~права інтелектуальної\~власності визначається\~цим Кодексом\~та іншим\~законом. Право інтелектуальної власності є непорушним. Ніхто не може бути позбавлений права інтелектуальної власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, передбачених законом. Відповідно до ст. 420 ЦК України, до об`єктів права інтелектуальної власності, зокрема, належать, в тому числі винаходи, корисні моделі, промислові зразки. Відповідно до\~ст.\~421\~ЦК України суб`єктами права інтелектуальної власності є: творець (творці) об`єкта права інтелектуальної власності (автор, виконавець, винахідник тощо) та інші особи, яким належать особисті немайнові та (або) майнові права інтелектуальної власності відповідно до цього Кодексу, іншого закону чи договору Відповідно до\~ст.\~423\~ЦК України особистими немайновими правами інтелектуальної власності є: 1) право на визнання людини творцем (автором, виконавцем, винахідником тощо) об`єкта права інтелектуальної власності; 2) право перешкоджати будь-якому посяганню на право інтелектуальної власності, здатному завдати шкоди честі чи репутації творця об`єкта права інтелектуальної власності; 3) інші особисті немайнові права інтелектуальної власності, встановлені законом. Особисті немайнові права інтелектуальної власності належать творцеві об`єкта права інтелектуальної власності. У випадках, передбачених законом, особисті немайнові права інтелектуальної власності можуть належати іншим особам. Особисті немайнові права інтелектуальної власності не залежать від майнових прав інтелектуальної власності. Особисті немайнові права інтелектуальної власності не можуть відчужуватися (передаватися), за винятками, встановленими законом. Згідно ст.\~424\~ЦК України майновими правами інтелектуальної власності є: 1) право на використання об`єкта права інтелектуальної власності; 2) виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності; 3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню об`єкта права інтелектуальної власності, в тому числі забороняти таке використання; 4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом. Законом можуть бути встановлені винятки та обмеження в майнових правах інтелектуальної власності за умови, що такі обмеження та винятки не створюють істотних перешкод для нормальної реалізації майнових прав інтелектуальної власності та здійснення законних інтересів суб`єктів цих прав. Згідно ст. 426 ЦК України способи використання\~об`єкта\~права інтелектуальної\~власності визначаються\~цим Кодексом\~та іншим\~законом. Особа,\~яка має\~виключне право\~дозволяти використання\~об`єкта\~права інтелектуальної\~власності,\~може використовувати\~цей об`єкт\~на власний\~розсуд,\~з додержанням\~при цьому\~прав інших\~осіб. Використання\~об`єкта\~права інтелектуальної\~власності іншою\~особою здійснюється\~з дозволу\~особи,\~яка має\~виключне право\~дозволяти використання\~об`єкта\~права інтелектуальної\~власності,\~крім випадків\~правомірного використання\~без такого\~дозволу,\~передбачених цим\~Кодексом та\~іншим законом. Умови надання дозволу (видачі ліцензії) на використання об`єкта права інтелектуальної власності можуть бути визначені ліцензійним договором, який укладається з додержанням вимог цього Кодексу та іншого закону. Відповідно до ст. 428 ЦК України , право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам спільно, може здійснюватися за договором між ними. У разі відсутності такого договору право інтелектуальної власності, яке належить кільком особам, здійснюється спільно. Відповідно до ст.432 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до\~статті 16\~цього Кодексу. Суд у випадках та в порядку, встановлених законом, може постановити рішення, зокрема, про: 1) застосування негайних заходів щодо запобігання порушенню права інтелектуальної власності та збереження відповідних доказів; 2) зупинення пропуску через митний кордон України товарів, імпорт чи експорт яких здійснюється з порушенням права інтелектуальної власності; 3) вилучення з цивільного обороту товарів, виготовлених або введених у цивільний оборот з порушенням права інтелектуальної власності та знищення таких товарів; 4) вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися переважно для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь; 5) застосування разового грошового стягнення замість відшкодування збитків за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. Розмір стягнення визначається відповідно до закону з урахуванням вини особи та інших обставин, що мають істотне значення; 6) опублікування в засобах масової інформації відомостей про порушення права інтелектуальної власності та зміст судового рішення щодо такого порушення. Відповідно до ст.460 ЦК України корисна модель\~вважається придатною\~для набуття\~права інтелектуальної\~власності на\~неї,\~якщо вона,\~відповідно до\~закону,\~є новою\~і придатною\~для промислового\~використання. Об`єктом корисної моделі може бути пристрій або процес у будь-якій сфері технології. Відповідно до ст.462 ЦК України право інтелектуальної\~власності на\~винахід,\~корисну модель,\~промисловий зразок\~підлягає державній\~реєстрації,\~якщо інше\~не встановлено\~законом або\~міжнародним договором,\~згода на\~обов`язковість якого\~надана Верховною\~Радою України.\~Набуття права\~інтелектуальної власності\~на винахід\~і корисну\~модель засвідчується\~патентом,\~на промисловий\~зразок -\~свідоцтвом. Обсяг\~правової охорони\~визначається формулою\~винаходу,\~корисної моделі,\~зображенням промислового\~зразка. Умови та порядок державної реєстрації права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок, а також умови та порядок видачі патенту, свідоцтва встановлюються законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~464\~ЦК України,\~ майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є: 1) право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка; 2) виключне право дозволяти використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка (видавати ліцензії); 3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання; 4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом. Майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок належать володільцю відповідного патенту (свідоцтва), якщо інше не встановлено договором чи законом. Спеціальним законом, що регулює питання охорони прав на винаходи та корисні моделі є Закон України Про охорону прав на винаходи і корисні моделі. У відповідності із ст. 6 цього Закону правова охорона\~надається винаходу\~(корисній\~моделі),\~що не\~суперечить публічному\~порядку,\~загальновизнаним принципам\~моралі та\~відповідає умовам\~патентоздатності. Об`єктом корисної моделі, правова охорона якій надається згідно з цим Законом, може бути пристрій або процес (спосіб). Строк чинності майнових прав інтелектуальної власності на корисну модель становить 10 років від дати подання заявки. Обсяг правової охорони, що надається, визначається формулою винаходу або корисної моделі. Тлумачення формули здійснюється в межах опису винаходу, корисної моделі та відповідних креслень. Із дослідженого судом опису до патенту на корисну модель «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» № 23273 від 10.05.2007р., слідує, що даний процес має наступні ознаки (за номерами): щонайменше один живильник для подачі кускових твердих радіоактивних матеріалів на саепарацію; щонайменше один формувач потоку просторово відокремлених один від одного кусків; щонайменше дві послідовно розташовані, екрановані одна від одної і налаштовані на різні рівні вмісту радіоактивного мінералу секції радіометричного сепаратора, кожна з яких має: щонайменше один датчик потоку гамма-квантів, щонайменше один датчик розміру кусків, щонайменше один засіб відбору з потоку кусків, вміст радіоактивного матеріалу в яких відповідає заданому для даної секції рівню, і щонайменше один збірник відібраних в даній секції кусків; щонайменше один збірник - накопичувач хвостів сепарації і систему автоматичного управління, яка має: щонайменше два інформаційно незалежних апаратних або програмних за датчика вмісту радіоактивного мінералу в кусках; щонайменше два інформаційно - незалежних апаратних або програмних блока визначення фактичного вмісту радіоактивного мінералу в кусках, причому на інформаційні входи кожного такого блоку підключені вказані датчики потоку гамма - квантів, і розміру кусків відповідної секції радіометричного сепаратора: щонайменше два інформаційно незалежних апаратних або програмних компаратора - формувача програм на відбір кусків, фактичний вміст радіоактивного мінералу в яких не менше величини, заданої для відповідної секції радіометричного сепаратора, причому інформаційні входи кожного такого компаратора - формувача підключені на інформаційні виходи вказаних за датчиків і блоків визначення, а до управляючих виходів таких компараторів - формувачів підключені вказані засоби відбору з потоку кусків (арк. 4 - 5 Опису). Таким чином, судом встановлено, що позивач [PERSON] є суб`єктом корисної моделі моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних відходів», відповідно до патенту № [NUMBER] . Відповідно до висновку судової експертизи, ДП «Східний гірночо-збагачувальний комбінат» використовувало кожну ознаку корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних відходів», що захищена деклараційним патентом України №23273. Право на використання кожної ознаки корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних відходів», що захищена деклараційним патентом України №23273 у відповідача відсутнє. Відповідачем не спростовані належними доказами доводи позивача, а також не спростований висновок експерта. Таким чином,\~права позивача\~як винахідника\~корисної моделі\~порушені та\~підлягають судовому\~захисту.\~Зокрема, Державне підприємство «Східний гірничо - збагачувальний комбінат» слід зобов`язати припинити порушення прав [PERSON] за деклараційним патентом України №23273 від 10.05.2007р. на корисну модель « [INFO] » шляхом заборони використання на своєму виробництві корисної моделі за деклараційним патентом № 23273 від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів». Зобов`язати Державне підприємство «Східний гірничо збагачувальний комбінат» укласти із [PERSON] , як власником деклараційного патенту на корисну модель № [NUMBER] від 10.05.2007р. «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів», ліцензійний договір на використання корисної моделі «Потокова лінія сепарації твердих радіоактивних матеріалів» за деклараційним патентом на корисну модель № 23273 від 10.05.2007р. Доводи відповідача щодо інших авторів патенту, які є третіми особами у даній справі не заслуговують на увагу з наступних підстав. Жодний акт волі декількох осіб (в тому числі спільне створення об`єкту права інтелектуальної власності) не може позбавити іншу особу права на звернення до суду з позовом про захист її права. В даному випадку [PERSON] звертається до суду за захистом свого порушеного права, яке хоча і є складовою спільного права інтелектуальної власності згідно з патентом України №23273, проте підлягає окремому судовому захисту, як таке, що належить окремому суб`єкту цивільних правовідносин. Право на звернення особи до суду за захистом її порушеного права передбачено статтею 4 ЦК України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Так, відповідно до статті 34 ЦПК України в редакції, яка діяла на момент пред`явлення даного позову, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред`явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов`язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням цієї особи розглядається спочатку. Таким чином, на момент залучення наведених відповідачем третіх осіб, їхній статус визначався не суб`єктивним ставленням позивача до ролі даних осіб у справі, а об`єктивною обставиною заявлення або не заявлення самостійних вимог у справі. З огляду на наведене вбачається, що оскільки за час розгляду справи третіми особами у справі не були заявлені самостійні вимоги щодо предмету спору - такі особи є третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору та їхня участь у справі регламентується положеннями статті 53 ЦПК України, відповідно до якої треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може зплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. В даному випадку до суду звернувся [PERSON] , вважаючи, що його права, як співвласника патенту, порушені з боку відповідача. Інші співвласники патенту не зверталися до суду з аналогічним позовом, що є їх правам, а не обов`язком.. В той же час не підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з Державного підприємства «Східний гірничо - збагачувальний комбінат» на користь [PERSON] разового грошового стягнення за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності у розмірі 6 500 000 грн, оскільки позивачем не доведено належними та допустими доказами такий розмір грошового стягнення. Висновком судової експертизи встановлено неможливість визначення грошового стягнення за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Зокрема, з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати за проведення судової експертизи в сумі 63\~492 грн., судовий збір в сумі 102 грн. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: partial