Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-17 00:00:00

Позиція позивача. [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] , у 60 днів з дня набрання судовим рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач зазначила, що [INFO] в м. Краснограді Харківської області помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина. 26.01.2022 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після його смерті вона звернулась до приватного нотаріуса Мошкової Надії Олексіївни, але Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №51/02-31 від 28.01.2022 року, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як нею пропущений строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, у вище вказаній постанові зазначено, що [PERSON] та [PERSON] вже прийняли спадщину після померлого [INFO] [PERSON] , їм вже видані свідоцтва про право на спадщину на належне їм спадкове майно. Вважає, що суд візьме до уваги об`єктивність та поважність пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] її батька [PERSON] , внаслідок карантинних обмежень, які діють на всій території України та незадовільного стану її здоров`я, через який вона вимушена часто лікуватися, що підтверджується копіями медичних виписок. Рух справи в суді. Ухвалою судді Красноградського районного суду Харківської області від 02.02.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 13.04.2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду по суті. Заяви учасників процесу по суті справи та клопотання. Від позивача [PERSON] по справі 18.05.2022 року до суду надійшла письмова заява в якій просить справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує. Так як відповідачі в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання були повідомлені у встановленому порядку, шляхом публікації оголошення на офіційному сайті суду, від них до суду не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, не подали відзиву, згідно ст. 280 ЦПК України, суд вважає необхідним ухвалити заочне рішення по справі на підставі наявних у справі доказів, так як позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів не здійснюючи фіксування судового процесу. Позиція суду. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Фактичні обставини, встановлені судом. [INFO] в м. Краснограді Харківської області помер батько [PERSON] - [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина. 26.01.2022 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Мошкової Надії Олексіївни. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №51/02-31 від 28.01.2022 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , на 1/3 частку у праві власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , так як нею пропущений строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, у вищевказаній постанові нотаріуса зазначено, що спадкоємцям, які прийняли спадщину, вже видані свідоцтва про право на спадщину на належне їм майно. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Статтями 12 ,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька з поважних причин внаслідок карантинних обмежень та незадовільного стану здоров`я, через який вона часто лікується, що підтверджується копіями медичних виписок. Суд бере до уваги об`єктивність та поважність пропуску строку позивача для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] , оскільки вона вчасно не могла потрапити до нотаріуса у зв`язку карантинними обмеженнями та незадовільного стану здоров`я, при цьому не відмовлялась від прийняття спадщини в установлений законом строк, вважає, що спадщину прийняла, а також незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті батька та позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція узгоджується з висновками, зробленими у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 р., судова справа № 681/203/17, провадження № 61-26164св18. Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р у справі № 565/1145/17, яка в силу ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Висновки за результатами розгляду справи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, задовольнити даний позов та визначити позивачу додатковий строк у шістдесят днів з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. Розподіл судових витрат. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача судові витрати на оплату судового збору в розмірі 992,40 грн. по 496,20 з кожного. Відповідно до розпорядження Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської областей)» від 25.03.2022 №14/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд. На підставі викладеного та

Outcome: approved