Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-16 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом про стягнення шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев. В обґрунтування своїх позовних вимог\~прокурор вказує,\~що Державною екологічною інспекцією Поліського округу в період з 07 по 18 червня 2021 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ССВК «Радивилівський лісгосп». В ході проведення вказаної перевірки було встановлено факт незаконної рубки [PERSON] сироростучих дерев породи дуб діаметром в корі біля шийки кореня 40 см. 1 шт. та 52 см. 1 шт. в кварталі 3 виділу 2 ССВК «Радивилівський лісгосп» в межах заказника місцевого значення Урочище «Савчуки». Постановою Радивилівського районного суду від 26.07.2021 року [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст..91 КУпАП. 28.05.2021 року Державною економічною інспекцією Поліського округу Курсик М.Г. направлено претензію щодо сплати завданих збитків на суму 10872,00 гривень. Розрахунок завданих збитків проведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 року. Оскільки, завдані збитки [PERSON] не відшкодовано, представник позивача просить стягнути з [PERSON] завдані збитки в розмірі 10872,00 гривень та сплачений судовий збір. Ухвалою Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 20 січня 2022 року цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев передано за підсудністю до Радивилівського районного суду Рівненської області. Ухвалою суду від 18 лютого 2022 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. Представник\~позивача Державної екологічної інспекції Поліського округу в судове засідання не з`явився, подавши клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримують повністю. Відповідач в судовому засіданні вину визнав частково, вказавши, що він дійсно підібрав в лісі два дерева, які повалив буревій. Жодних дій, які б могли нанести шкоду природному фонду він не вчиняв. Окрім того, вказує, що вказані дерева працівниками поліції та лісниками були у нього вилучені. Просить в задоволені позовних вимог відмовити. Суд, заслухавши відповідача, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази по справі та оцінивши їх, як кожен окремо, так і в їх сукупності за внутрішнім переконанням, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 29.05.2021 року о 09 годині 00 хвилин [PERSON] , перебуваючи в урочищі «Савчуки» в кварталі 5 виділ 2 Спеціалізованого сільськогосподарського виробничого кооперативу «Радивилівський лісгосп» в порушення вимог Закону України «Про природно-заповідний фонд» здійснив незаконну порубку сироростучих дерев породи дуб в кількості 2 шт. (1 діаметром в корі біля шийки кореня 40 см., та 1 діаметром в корі біля шийки кореня 52 см.) Постановою Радивилівського районного суду Рівненської області від 26 липня 2021 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 153 гривні. (а.с.27) Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення [PERSON] не оскаржувалася, є чинною та не скасованою. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мала місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем вчинено адміністративне правопорушення - незаконну порубку двох сироростучих дерев породи дуб, що є беззаперечним доказом вчинення [PERSON] , порушенням вимог лісового законодавства. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев до ступеня припинення росту, розрахованої по таксах відповідно до\~додатку №1 Постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення шкоди за порушення законодавства про природно-заповідний фонд», незаконною порубкою 2 сироростучих дерев породи дуб, [PERSON] завдано збитки державі в розмірі 10872,00 гривень. Відповідач у добровільному порядку не відшкодував шкоду, завдану порушенням вимог лісового законодавства. Відповідно до статті 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Стаття 1 частини 68 Лісового кодексу України вказує, що спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється на лісових ділянках, які виділяються для цієї мети, без надання земельних ділянок. Відповідно до вимог ст.ст.\~105,\~107 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визнаних законом України. У відповідності до ст.105,107 Лісового Кодексу України особи, винні у заподіянні збитків лісовому господарству, в т.ч. і незаконною рубкою лісу, несуть відповідальність у розмірах, встановлених законодавством України. Частиною 4 ст.68\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно зі\~ст.16 Конституції України\~забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Відповідно до\~ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належать: складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом; пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог, в тому числі і щодо законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема: законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення тощо. Також Держекоінспекція має право: розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції, пред`являти претензії, вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Таким чином, саме Державна екологічна інспекція є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно ст.1166 ЦК України матеріальна шкода, заподіяна неправомірними діями фізичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди. В даному випадку на спеціальний фонд Козинської сільської ради Дубенського району Рівненської області, на території якої здійснено незаконну порубку деревини. Відповідно до ст. 7 Лісового Кодексу України, ліси, які знаходяться на території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Представником позивача надано достатні і належні докази факту самовільної порубки сироростучих дерев, докази того, що вказані дії вчинено саме відповідачем, який притягнутий за це до адміністративної відповідальності, а також докази розміру збитків, заподіяних лісовому господарству на загальну суму 10872,00 грн., і вказані кошти підлягають стягненню з відповідача в судовому порядку. З приводу розподілу судових витрат судом встановлено наступне. У відповідності до\~ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, як це вбачається зі\~ст.141 ч.1 ЦПК України. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов заступника прокурора повністю задовольняється судом, суд приходить до висновку, що сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 2270,00 гривень, підлягає стягненню з відповідача. На підставі наведеного,

Outcome: approved