Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-16 00:00:00

02 листопада 2021 року представник позивача [PERSON] звернулася до суду із цим позовом в інтересах позивача [PERSON] та просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт, що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним племінником [PERSON] , [INFO] , по батьківській лінії споріднення, та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася [INFO] після смерті [PERSON] , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Вказаний позов обґрунтований тим, що після смерті спадкодавця [PERSON] відкрилася спадщина у виді земельної ділянки площею 4,33 га, право власності на яку посвідчено за померлим державним актом на право приватної власності на землю. При зверненні до нотаріуса для оформлення спадкових прав, позивачу було фактично відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку шляхом надання роз`яснення щодо неможливості видачі вказаного свідоцтва у зв`язку з недоведеністю факту родинних відносин зі спадкодавцем та пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а також рекомендовано звернутись до суду для захисту своїх прав як спадкоємця. Про таку необхідність він раніше не знав, оскільки не знав про існування спадкового майна. Викладені у позові обставини вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Також зазначив, що спадкодавець [PERSON] є його двоюрідним племінником по батьківській лінії споріднення. Батько спадкодавця [PERSON] був його двоюрідним братом, а батько позивача [PERSON] та мати двоюрідного брата [PERSON] були рідним братом і сестрою. Але оскільки свідоцтво про народження рідної тітки [PERSON] , свідоцтво про її шлюб із [PERSON] , свідоцтво про народження [PERSON] не збереглися, позивачу не можливо довести факт родинних відносин зі спадкодавцем. Позивач [PERSON] та його представник, адвокат Склярова І.Е. у підготовче судове засідання не прибули. Представник позивача надала до суду заяву, у якій просила судове засідання провести без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує. Представник Недригайлівської селищної ради Сумської області, відповідача по справі, у підготовче судове засідання не прибув, надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечує (а.с.63). Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України справу розглянуто за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У зв`язку із визнанням відповідачем обставин, які наведені позивачем у позовній заяві на підтвердження своїх вимог, суд вважає, що ці обставини не підлягають доказуванню і оцінює їх як достовірні докази. Згідно зі ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" від 12 червня 2009 року № 2 роз`яснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідачів), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Суд, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, пересвідчившись, що визнання відповідачем позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] народився [INFO] в селі Червона Слобода Недригайлівського району Сумської області, що підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] , виданого 10 грудня 2002 року Недригайлівським РВ УМВС України в Сумській області (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] його батьками записані: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с. 14). Відповідно до свідоцтва про народження батька позивача №82, виданого Червонослобідською сільською радою від 28.10.1928 року, [PERSON] народився [INFO] , його батьками записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.15). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] у селі Бутівці Хорольського району району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.55). Із довідки Червонослобідського старостинського округу Недригайлівської селищної ради Роменського району Сумської області від 21.12.2021 за №79 (а.с.54), встановлено, що у старостинському округу зберігаються книги погосподарського обліку починаючи із 1944 року, за даними книги №133, на території округу проживав дід позивача [PERSON] , 1884 року народження, та мав склад сім`ї: дружина [PERSON] , 1918 року народження, син [PERSON] (батько позивача), та сини [PERSON] , [PERSON] . Із позовної заяви встановлено, що батько позивача [PERSON] мав рідну сестру [PERSON] , [INFO] . Із листа Державного архіву Сумської області від 22.12.2021 за №К-245 встановлено, що метричні книги Миколаївської церкви с. Червона Слобода Роменського повіту Полтавської губернії за 1917 рік на зберігання до архіву4 не надходили та їх місцезнаходження архіву невідомо, тому підтвердити факт народження [PERSON] немає можливості. Із листа Державного архіву Сумської області від 22.12.2021 за №О-62 встановлено, що у книгах реєстрації актів громадянського стану про шлюб по с. Сакуниха Недригайлівського району Сумської області за 1939-1940 роки та по с. Червона Слобода Недригайлівського району Сумської області за 1939 рік відомостей про шлюб [PERSON] та [PERSON] немає. Книги реєстрації актів громадянського стану про шлюб по с. Червона Слобода Недригайлівського району Сумської області за 1940 рік на зберігання до Державного архіву Сумської області не надходили та їх місцезнаходження архіву невідомо, тому підтвердити факт шлюбу [PERSON] та [PERSON] немає можливості. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , місце народження с. Червона Слобода Недригайлівського району Сумської області, місце проживання с. Сакуниха Недригайлівського району Сумської області, що підтверджується копією актового запису про смерть №14 від 28.11.2007 (а.с.49). Заявником у записі зазначений [PERSON] . Із довідки Сакунихського старостинського округу Недригайлівської селищної ради від 11.01.2022 за №1 (а.с.67) встановлено, що згідно даних господарського обліку книги №4 [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] на час смерті проживала зі своїм сином [PERSON] та зі своїм онуком [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією запису акту про народження №18 від 10.04.1941 (а.с.86). Заявник [PERSON] , жителька с. Сакуниха Недригайлівського району Сумської області, 3 роки проживає у цій місцевості. [INFO] [PERSON] помер у селі Сакуниха Недригайлівського району Сумської області, що встановлено копією актового запису про смерть №02 від 30.05.2011 (а.с.50). Із довідки Сакунихського старостинського округу Недригайлівської селищної ради від 18.06.2021 за №139 (а.с.53) встановлено, що [PERSON] , 1941 року народження, до дня смерті [INFO] постійно проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . НА день смерті [PERSON] проживав зі своїм сином [PERSON] . Заповіт від імені [PERSON] виконавчим комітетом Сакунихської сільської ради не посвідчувався, коло спадкоємців невідомо. [INFO] помер [PERSON] , який народився [INFO] у м. Мінусінськ Красноярського краю Російської Федерації, місце смерті померлої особи с. Сакуниха Недригайлівського району Сумської області. (а.с.39). Із листа Недригайлівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Роменському районі Сумської області Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) від 16.12.2021 за №391-21.10-22 (а.с.48) встановлено, що актовий запис про народження [PERSON] у архіві відділу відсутній, оскільки він народився у Російські Федерації. Із пояснень [PERSON] , 1941 року народження, жительки с. Червона Слобода, Роменського району Сумської області, та [PERSON] , 1936 року народження, жителя с. Червона Слобода Роменського району Сумської області, встановлено, що [PERSON] , батько позивача, зі своєю сім`єю проживав у селі Червона Слобода, у нього була рідна сестра [PERSON] , яка вийшла заміж за [PERSON] та стала проживати у с. Сакуниха. У них шлюбі народився син [PERSON] та [PERSON] , які є двоюрідними братами позивачу. У [PERSON] народився син [PERSON] , який доводився позивачу [PERSON] двоюрідним племінником. Таким чином, проаналізувавши досліджені докази, суд доходить до переконання, що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним племінником [PERSON] , [INFO] , по батьківській лінії споріднення. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у виді земельної ділянки площею 4,33 га, що розташована на території Недригайлівської селищної ради право на яку посвідчено за померлим [PERSON] . Державним актом на право приватної власності на землю серії Р2 №672277 (а.с.12). З довідки, виданої Сакунихським старостинським округом Недригайлівської селищної ради 18.06.2021 за вих. №140 слідує, що [PERSON] , 1975 року народження, до дня смерті [INFO] постійно проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] проживав один, його заповіт не посвідчувався, коло спадкоємців невідомо (а.с.10). З Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та (заповіти/спадкові договори) вбачається, що після смерті [INFO] [PERSON] заведеної спадкової справи немає, заповіт не посвідчувався (а.с.34-36). При зверненні позивача до нотаріуса щодо питання оформлення спадщини, йому фактично було відмовлено в цьому, оскільки можливості видати свідоцтво про право на спадщину немає у зв`язку з недоведеністю факту родинних відносин зі спадкодавцем та пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а також рекомендовано звернутись до суду для захисту своїх прав як спадкоємця (а.с.12). Так, суд доходить висновку про відсутність спадкоємців, які б у встановленому законом порядку прийняли спадщину, як за законом, так і за заповітом, в тому числі неповнолітніх та непрацездатних, після смерті [PERSON] . Відповідно до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Аналогічні положення містяться у статтях 15 та 16 ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. За загальними положеннями про спадкування, чинними на час виникнення спірних відносин, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1220, частина перша статті 1222, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Статтею 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , на день відкриття спадщини із спадкодавцем не проживала, із заявою про прийняття спадщини у визначений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк до нотаріуса не звернулася. Відповідно до вимог частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Ураховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Таким чином, наведене вище свідчить про те, що позивач є спадкоємцем за законом і мав намір прийняти спадщину, яка відкрилась після померлого [INFO] [PERSON] , від неї як спадкоємець не відмовився. Відповідно до статті 1277 ЦК України, спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини і може перейти у власність територіальної громади, належним відповідачем по даній справі є Вільшанська сільська рада Роменського (Недригайлівського) району Сумської області, на території якої знаходиться вказане спадкове майно. На час розгляду справи спадщина не визнана відумерлою. За викладеного, зважаючи на визнання відповідачем позову, яке приймається судом, оскільки не суперечить вимогам закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що причини, на які посилається позивач, що завадили йому вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, є поважними, а тому позов є обґрунтованим, і з метою поновлення прав позивача на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] , позов підлягає задоволенню. Вимога про стягнення з відповідача витрат по сплаті судового збору, позивачем не заявлялась. На підставі викладеного,

Outcome: approved