Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-29 00:00:00

02 серпня 2021 року позивач звернулась до суду з позовом та просила ухвалити рішення, яким: визнати право власності у порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] (реєстраційний номер 18353483), яка належала [PERSON] , померлому [INFO] , за [PERSON] (ІПН [NUMBER] ). Визнати право власності у порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] (реєстраційний номер 13872421), яка належала [PERSON] , померлої [INFO] , за [PERSON] (ІПН [NUMBER] ). Стягнути судові витрати з відповідача. Свої вимоги мотивувала тим, що 15.12.1969 року від батьків [PERSON] та [PERSON] був народжений брат позивача - [PERSON] . Позивач була народжена 16.01.1977 року від батьків [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Брат позивача [PERSON] помер [INFO] . Мати брата позивача [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді трикімнатної квартири, площею 57,7 кв.м. [ADDRESS] , яка належала йому на праві власності. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді однокімнатної квартири, площею 36,4 кв.м. [ADDRESS] , яка належала її на праві власності. Позивач звернулась із заявою до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса про прийняття спадщини після померлого [PERSON] та [PERSON] , на яку були отримані відповіді про відсутність документів, що є доказом родинних відносин позивача зі спадкодавцями. 08.02.2021 року на адресу позивача з Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшов інформаційний лист № 327/02-14 від 29.01.2021 року про те, що з питань прийняття спадщини до майна померлого у липні 2020 року [PERSON] звернулися спадкоємці першої черги. Також, 08.02.2021 року на адресу позивача з Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшов інформаційний лист № 325/02-14 від 29.01.2021 року про те, що з питань прийняття спадщини до майна померлої у липні 2020 року [PERSON] звернулися спадкоємці другої черги. Позивач вважає, що оскільки за її кошт було організоване поховання [PERSON] та [PERSON] і ніякі родичі не приймали в цьому участі, не цікавились їх станом за час їх життя, а звернення невідомих осіб то Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з питань прийняття спадщини [PERSON] та [PERSON] є безпідставним та бездоказовим, вона має право на спадкування після зазначених осіб, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою судді від 04.08.2021 року позовну заяву будо залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору. На виконання вимог даної ухвали, 16 серпня 2021 року представником позивача надано на адресу суду квитанцію про сплату судового збору у загальному розмірі 22 700,00 гривень. Одночасно з подачею позову, позивач просила витребувати у Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької Олени Юліанівни (65080, м.Одеса, вул.Космонавтів, 11-А) засвідчену належним чином копію спадкової справи № 1685/20, відкритої за померлим [INFO] [PERSON] . Витребувати засвідчену належним чином копію спадкової справи № 1686/20 у Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької Олени Юліанівни (65080, м.Одеса, вул. Космонавтів, 11-А), відкритої за померлою [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді від 06.09.2021 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання та одночасно витребувано у Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицької Олени Юліанівни засвідчені належним чином копії спадкових справ за № 1685/20, 1686/20. Також одночасно з подачею позову, позивач просила вжити заходи забезпечення позову шляхом: накладення арешту на трикімнатну квартиру, площею 57,7 кв.м. [ADDRESS] (реєстраційний номер 18353483) до набрання законної сили рішення за позовом [PERSON] про усунення від права на спадкування після померлих [INFO] [PERSON] та [PERSON] . Накладенням арешту на однокімнатну квартиру, площею 36,4 кв.м. [ADDRESS] (реєстраційний номер 13872421) до набрання законної сили рішення за позовом [PERSON] про усунення від права на спадкування після померлих [INFO] [PERSON] та [PERSON] . Заборони Державному нотаріусу Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицькій Олені Юліанівні видавати свідоцтво про право на спадщину по спадковій справі № 1685/20 за [PERSON] , померлим [INFO] , до набрання законної сили рішення за позовом [PERSON] про усунення від права на спадкування після померлих [INFO] [PERSON] та [PERSON] . Заборони Державному нотаріусу Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицькій Олені Юліанівні видавати свідоцтво про право на спадщину по спадковій справі № 1686/20 за [PERSON] , померлою [INFO] , до набрання законної сили рішення за позовом [PERSON] про усунення від права на спадкування після померлих [INFO] [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 08.09.2021 року у задоволенні заяви позивача [PERSON] про вжиття заходів забезпечення позову було відмовлено в повному обсязі. В ході підготовчого судового засідання, яке відбулось 30.11.2021 року, представник позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до суду з клопотанням, в якому, посилаючись на відповідь нотаріуса від 28.09.2021 року про відсутність спадкових справ за вказаними номерами, просив, з метою встановлення кола спадкоємців, витребувати від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса відомості відносного того, чи заводились спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] , померлих [INFO] , та в разі їх наявності надати засвідчені належним чином копії спадкових справ. Ухвалою суду від 30.11.2021 року клопотання представника позивача про витребування доказів було задоволено. В ході судового засідання, яке відбулось 13.12.2021 року, представник позивача звернувся до суду з клопотанням, в якому просив залучити [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , у якості співвідповідача у справі. Ухвалою суду від 13.12.2021 року клопотання представника позивача було задоволено. Залучено [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , у якості співвідповідача у справі. В ході підготовчого судового засідання, яке відбулось 01.02.2022 року, представник позивача [PERSON] - [PERSON] повідомив, що при ознайомленні з матеріалами спадкової справи № 685/2020, позивачу стало відомо, що у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження містяться помилки у прізвищах, а саме - [PERSON] , [INFO] , замість [PERSON] ; - [PERSON] , [INFO] , замість [PERSON] ; - [PERSON] [INFO] , замість [PERSON] . Тому, посилаючись на вказане, та з метою встановлення факту родинних відносин між Позивачем, його батьками, померлим братом, просив суд витребувати з відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиуції (м. Одеса) засвідчені належним чином копії актових записів: - щодо народження [PERSON] , [INFO] ; - щодо народження [PERSON] [INFO] ; - щодо народження [PERSON] [INFO] . Ухвалою суду від 01.02.2022 року клопотання представника позивача про витребування доказів було задоволено. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України. Сторони по справі у судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином про причини неявки суду не повідомили. Вирішуючи питання відкладення судового розгляду, суд бере до уваги, що останній раз представник позивача та представник відповідача були присутні у судовому засіданні 01.02.2022 року та в судові засідання, що призначались судом на 02.03.2022р., 28.03.2022р., 28.04.2022р. та 30.05.2022 року не з`являлись, причини неявки не повідомляли, з заявами про відкладення слухання справи не звертались, що з урахуванням строку перебування справи в провадженні суду та зібраних доказів, дає право суду розглянути справу у відсутності сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного. У судовому засіданні встановлено, що 15.12.1969 року від батьків [PERSON] та [PERSON] був народжений [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію (а/с 72). Позирвач [PERSON] була народжена 16.01.1977 року від батьків [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] (а/с 30). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] , про що Другим Малиновським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції було складено актовий запис за № 2387. [INFO] помер [PERSON] , про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального відділу юстиції в Одеській області було складено актовий запис за № 7263. [INFO] померла [PERSON] , про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального відділу юстиції в Одеській області було складено актовий запис за № 7262. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді трикімнатної квартири, площею 57,7 кв.м. [ADDRESS] , яка належала йому на праві власності. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді однокімнатної квартири, площею 36,4 кв.м. [ADDRESS] , яка належала її на праві власності. Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. У відповідності зі ст. 1223 ЦК у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців та починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] звернулась позивач [PERSON] , стверджуючи, що вона є сестрою померлого [PERSON] . В результаті чого Київською державною нотаріальною конторою у місті Одеса була заведена спадкова справа № 685/2020 до майна померлого у липні 2020 року [PERSON] та спадкова справа № 686/2020 до майна померлої [INFO] [PERSON] . 16 вересня 2020 року в Київській державній нотаріальній конторі м. Одеси була зареєстрована заява [PERSON] , [INFO] , згідно якої вона повідомляє нотаріальну контору, що вона приймає спадщину, яка лишилась після смерті її сестри [PERSON] . 12 жовтня 2020 року в Київській державній нотаріальній конторі м. Одеси була зареєстрована заява [PERSON] , [INFO] , згідно якої вона повідомляє нотаріальну контору, що вона приймає спадщину, яка лишилась після смерті її племінника [PERSON] . Крім того, 27 листопада 2020 року в Київській державній нотаріальній конторі м. Одеси була зареєстрована заява [PERSON] , [INFO] , згідно якої він повідомляє нотаріальну контору, що він приймає спадщину, яка лишилась після смерті його батька [PERSON] . Згодом, 29 січня 2021 року державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса на адресу позивача було направлено інформаційний лист про те, що з питань прийняття спадщини до майна померлого у липні 2020 року [PERSON] звернулися спадкоємці першої черги. Також 29 січня 2021 року державним нотаріусом на адресу позивача було направлено інформаційний лист про те, що з питань прийняття спадщини до майна померлої у липні 2020 року [PERSON] звернулися спадкоємці другої черги. 29 липня 2020 року державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса на заяву [PERSON] про прийняття спадщини після померлих [PERSON] та [PERSON] було повідомлено, що в документах, які були надані позивачем для оформлення спадщини до майна померлих, відсутні документи, що є доказом родинних відносин позивача зі спадкодавцями. На підставі ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду встановленої сили. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За змістом ч.ч. 1-2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені факти родинних відносин між фізичними особами, належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті, а також і інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування (статті 1261-1264 ЦК України). Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що під час вирішення питання, хто є спадкоємцями за законом, необхідно враховувати такі юридичні факти, як: родинні відносини (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця. Ступінь споріднення визначається кількістю народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних відносинах. Відповідно до статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого-шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг (родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення). До родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення належать діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення - це діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). Аналогічного висновку дійшла колегія суддів Верховного Суду у постанові від 11.06.2020 року у справі № 148/2025/17. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів підтвердження наявності родинних зв`язків між позивачем та спадкодавцями. Позивач [PERSON] по відношенню до померлого [PERSON] має наступну спорідненість - неповна рідна родина, яка має одного батька, але різних матерів (єдинокровна). Крім того, позивач [PERSON] зовсім не має ніяких родинних зв`язків з померлою [PERSON] . Вони між собою не мають ніякого кровного споріднення. Тобто, вони чужі один одному, і ніяка ступінь спорідненості, яка визначена Цивільним Кодексом України, не розповсюджується на позивача [PERSON] . Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі. Предмет позову - це певна матеріально - правова вимога позивача до відповідача, яка кореспондує зі способами захисту права, визначеними зокрема, ст. 16 Цивільного кодексу України. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду. Відсутність порушеного права є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. У зв`язку з вищевикладеним, на підставі повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів, з`ясування фактичних обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши наявні у справі докази, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають, через їх безпідставність та необґрунтованість. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Outcome: dismissed