Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-15 00:00:00

\~ Позивач [PERSON] звернувся до\~суду з\~зазначеним позовом, вказавши на його обґрунтування, що йому на праві приватної спільної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 31 грудня 1999 року, виданого Кіровоградською міською радою належить нерухоме майно, а саме: квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , при цьому, перебуваючи у державного нотаріуса 07.10.2021 року з наміром здійснити переоформлення вказаного нерухомого майна, він (позивач) дізнався, що на зазначену квартиру 26.09.2009 року на підставі постанови Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ АЕ 262058 від 16.09.2009, - накладено арешт. За Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 278545190 від 07.10.2021 за об`єктом нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , наявне обтяження: арешт нерухомого майна, зареєстрований 26.09.2009 за № 18345735; підстава обтяження: постанова АЕ 262058, видана 16.09.2009 Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ; державний реєстратор Адаменко А.В., відомості про суб`єктів обтяження: [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] . При цьому з даної інформації суб`єктом обтяження витупає [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), тобто інша особа, яка є фактично особою з ідентичними прізвищем та ініціалами, однак у них відрізняються РНОКПП та адреса реєстрації (проживання). Цього ж дня він ( [PERSON] ) звернувся до Подільського відділу державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) із заявою про зняття арешту з належного йому нерухомого майна, однак, йому (позивачу) було повідомлено, що станом на 08.10.2021 року на виконанні у Відділі відсутні виконавчі документи про стягнення боргів з нього ( [PERSON] ), зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] та запропоновано звернутися до ЦНАП м. Кропивницького для зняття арешту з майна, яким (ЦНАП) також було відмовлено у здійсненні заходів зі зняття арешту з квартири та рекомендовано знову звернутися до Подільського ВДВС. Згодом, при перевірці веб-сайту «Автоматизована система виконавчого провадження» з`ясовано, що в даний час немає жодного виконавчого провадження ні відносно нього ( [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] ), ні щодо [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Тобто виконавче провадження відносно [PERSON] , рнокпп [NUMBER] у даний час відсутнє або закінчене. Також позивач зазначив, що Подільський ВДВС на його запит від 25.10.2021 року повідомив, що згідно даних Автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні у Подільському ВДВС не обліковується виконавче провадження, в межах якого державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника АЕ 262058 від 16.09.2009. Крім того, на теперішній час надати детальну інформацію стосовно накладеного арешту немає можливості, оскільки строк зберігання завершених виконавчих проваджень становить 3 роки, тобто виконавче провадження знищене. Поряд із цим у листі перелічені підстави зняття арешту органами ДВС та зазначено, що в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Позивач вважає, що незаконними та протиправними діями відповідача, що виявилися в необгрунтованому накладанні арешту на належне йому ( [PERSON] ) нерухоме майно (квартиру) порушені його гарантовані Конституцією України права реалізувати свої права власника щодо вказаного нерухомого майна і дана обставина позбавляє його, як власника майна, розпорядитися своєю власністю. З огляду на викладене вище, позивач просив зобов`язати Подільський відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) зняти (скасувати) арешт з нерухомого майна (квартири), розташованого за адресою: [ADDRESS] , який було накладено в межах виконавчого провадження на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АЕ 262058 від 16.06.2009, а також стягнути з Подільського відділу державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за рахунок бюджетних асигнувань на його ( [PERSON] ) користь суму сплаченого судового збору у розмірі 992,00 грн. та суму понесених витрат на правову допомогу у розмірі 4 000,00 грн. Ухвалою суду від 12 квітня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Позивач [PERSON] в судовому засідання позовні вимоги про зняття арешту майна, підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених в позові, просив позов задовольнити., а також вирішити питання про розподіл судових витрат у справі. Представник відповідача\~Подільського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~місті Кропивницькому\~ПівденноСхідного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Дніпро)\~в судове\~засідання не\~з`явився,\~повідомлений судом\~належним чином\~про дату,\~час та\~місце судового\~розгляду справи,\~причини не\~явки не\~відомі,\~заяви,\~клопотання,\~відзив на\~позов на\~адресу суду\~не надходили. Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, судом, в свою чергу, випадків, передбачених ч.2 ст.223 ЦПК України, за наявності яких суд відкладає розгляд справи, - не встановлено. Крім того, судом зауважує, що відповідно до пунктів 6, 7 частини другої\~статті 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що відповідач, який обізнаний про наявність в суді цивільної справи, в якій він є відповідачем, був повідомлений про розгляд справи судом першої інстанції, проте не цікавився перебігом розгляду цієї справи в місцевому суді, а тому відсутні правові підстави вважати про порушення права відповідача на судовий розгляд. Заслухавши позивача, зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, дослідивши докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення, виходячи з наступного. Правовідносини між сторонами виникли внаслідок захисту права власності та регулюються Главою 29 ЦК України та Законом України «Про виконавче провадження». При цьому, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачу [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 31 грудня 1999 року, виданого на підставі розпорядження (рішення) від 31 грудня 1999 року №29711, належить на праві приватної спільної сумісної власності квартира [ADDRESS] . Дублікат свідоцтва про право власності на житло видано 23.09.2016 року за № [NUMBER] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 77199935 від 27.12.2016 року, сформованого державним реєстратором Кіровоградської міської ради, зазначене речове право на об`єкт нерухомого майна зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: дата, час державної реєстрації: 27.12.2016 15:34:09; державний реєстратор: Адаменко Андрій Володимирович, Кіровоградська міська рада, Кіровоградська обл.; підстава виникнення права власності: дублікат свідоцтва про право власності, серія та номер: 1162, виданий 23.09.2016, видавник: Кіровоградська міська рада; підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 33219093 від 27.12.2016 17:14:36, [PERSON] , Кіровоградська міська рада, Кіровоградська обл.; форма власності: приватна; вид спільної власності: спільна сумісна. Судом також встановлено, що за відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 278545190 від 07.10.2021 року) є наявною інформація про арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження: 18345735; дата, час державної реєстрації: 26.06.2009 11:27:22; державний реєстратор: Адаменко Андрій Володимирович, Кіровоградська міська рада, Кіровоградська обл.; підстава для державної реєстрації: постанова серія та номер АЕ 262058, виданий 16.06.2009, видавник: Ленінський ВДВС Кіровоградського МУЮ; підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 33219093 від 27.12.2016 17:14:36, Адаменко Андрій Володимирович, Кіровоградська міська рада, Кіровоградська обл.; вид обтяження: арешт нерухомого майна; відомості про суб`єктів обтяження: особа, майно/права якої обтяжуються: [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , країна громадянства: Україна, адреса: [ADDRESS] ; відомості про реєстрацію до 01.01.2013р.: Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 8836997, 26.06.2009 11:27:22, реєстратор: Кіровоградська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Згідно з\~інформацією Подільського\~відділу державної\~виконавчої служби\~у місті\~Кропивницькому Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Дніпро)\~від 08.10.2021\~року №\~42154/19.12-24/з,\~наданої позивачу\~ [PERSON] \~на його\~заяву від\~07.10.2021\~року \~про зняття арешту з квартири під номером [ADDRESS] , Відділ повідомив, що станом на 08.10.2021 року на виконанні у Відділі відсутні виконавчі документи про стягнення боргів з [PERSON] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] . При перевірці інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно таРеєстру прав власності на нерухоме майно, розділ «Інформаційна довідка з РПП за суб`єктом (загальна)» встановлено, що на майно [PERSON] , ІПН [NUMBER] відсутня інформація про державну реєстрацію обтяжень. При перевірці інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, розділ «Інформаційна довідка з РПП за об`єктом)» встановлено, що на майно [PERSON] , ІПН [NUMBER] наявна актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень, номер запису про обтяження: 18345735, відомості про суб`єктів обтяження: особа, майно/права якої обтяжуються: [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платників податків: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] . При перевірці інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, розділ «Реєстрація та обробка розділів-пошук інформації до 2013 р.», номер запису, встановлено, що 27.12.2016 року запис «погашено», співробітник, що виконав погашення» - [PERSON] , Кіровоградська міська рада, Кіровоградська обл. На підставі викладеного, для зняття арешту запропоновано звернутися до відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно до Центру надання адміністративних послуг міста Кропивницького «Прозорий офіс». Згідно з інформацією Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 03.11.2021 року № 46812/19.12-24/12, наданої позивачу [PERSON] на його повторну заяву від 25.10.2021 року стосовно зняття арешту з належної йому квартири, Відділ повідомив, що згідно даних Автоматизованої системи виконавчих проваджень, на виконанні у відділі не обліковується виконавче провадження, в межах якого державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника АЕ 262058 від 16.06.2009 року. На теперішній час надати детальну інформацію стосовно накладеного арешту немає можливості, оскільки відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5 строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить три роки. Додатково повідомлено, що відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. З огляду на зазначене, з досліджених судом письмових доказів вбачається, що позивачу [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , з 31 грудня 1999 року належить на праві приватної спільної сумісної власності квартира [ADDRESS] , крім того, за вказаною адресою позивач [PERSON] зареєстрований з 18 серпня 1993 року, та, відповідно, зазначена квартира, на яку за постановою Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ серії АЕ 262058 від 16.06.2009 року, накладено арешт, не належала на праві власності особі майно/права якої обтяжуються з ідентичними даними щодо прізвища, ім`я та по батькові [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , адреса проживання (реєстрації): [ADDRESS] , при цьому, будь-якими додатковими даними особи, як то число, місяць, рік народження, при винесенні Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ постанови, серії та номер АЕ 262058, виданої 16.06.2009 року, - не ідентифіковано. Таким чином, суд вважає, що доводи позивача про те, що він, та\~\~інша фізична особа з ідентичними прізвищем, ім`ям та по батькові « [PERSON] » є різними людьми, які мають однакові прізвища, ім`я та по батькові знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи. При цьому діями державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ, який не переконався щодо особи боржника та помилково наклав арешт на майно іншої особи, яка не була боржником у виконавчому провадженні, порушені права позивача [PERSON] як власника квартири, на яку був накладений арешт за постановою АЕ 262058 від 16.06.2009 року Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ. Відповідно до ч. 1\~ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження»\~у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Відповідно до ч. 4\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Таким чином, судом встановлено, що під час вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні державним виконавцем Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ в зв`язку із співпадінням анкетних даних позивача та боржника у виконавчому провадженні, арешт був помилково накладений на майно позивача, та на теперішній час зазначений арешт порушує цивільні права та інтереси позивача як власника майна. Відповідно до\~ст.41 Конституції України\~та п.2 ч.1 ст.\~3, ст.\~321 ЦК України\~ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених\~Конституцією\~та законом. Враховуючи, що згідно зі\~\~ст.92 Конституції України\~правовий режим власності визначається виключно законами України, то інші нормативно-правові акти, які обмежують права власника і не мають ознак закону, не підлягають застосуванню. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до\~ст.317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до\~ст.391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. З огляду на викладене вище та розглядаючи справу в межах заявлених позивачем позовних вимог, та на підставі наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що вимоги позивача [PERSON] є обґрунтованими, законними та такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, а тому є такими, що підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат по справі, судом відзначається наступне. Відповідно до ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2\~ст. 133 ЦПК України). Відповідно до ч.1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог,\~у зв`язку\~з чим\~з відповідача\~Подільського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~місті Кропивницькому\~Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції на користь позивача [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп. за подачу позовної заяви. \~\~ Крім того, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3\~ст.133 ЦПК України). Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. 3\~ст. 137 ЦПК України\~для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частинами 4-6 статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із 1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг); 2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); 3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт; 4)\~ціною позову\~та (або)\~значенням справи\~для сторони,\~в тому\~числі впливом\~вирішення справи\~на репутацію\~сторони або\~публічним інтересом\~до справи. \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. При стягненні витрат на професійну правничу допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"). Як роз`яснено в п.48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді як адвокатом, так і іншим фахівцем у галузі права, регламентовано у пункті 2 частини третьої статті\~79, статтях\~84,\~88,\~89 ЦПК України, в редакції Закону 2004 року. Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Позивачем [PERSON] заявлено про понесені ним витрати, які складаються з витрат на правову допомогу в розмірі 4 000 грн. 00 коп. При цьому, судом встановлено, що відповідно до Договору № б/н про надання правової допомоги від 05.10.2021 року, укладеного між адвокатом Бериндя О.О. та Волковим І.М. Адвокат зобов`язується за дорученням Клієнта на умовах та в порядку, передбаченому цим Договором надавати правову допомогу Клієнту як його представник в судових органах, перед органами/підрозділами Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України та їх посадовими особами, приватними виконавцями, Державної фіскальної служби України, Пенсійного фонду України та його підрозділами, державними та приватними нотаріусами, будь-якими іншими органами державної влади, їх структурними підрозділами тощо, у загальних, адміністративних та господарських судах України під час здійснення кримінального, цивільного та/або адміністративного судочинства, в органах/підрозділах/відділах Міністерства внутрішніх справ України, у тому числі, але не виключно в Національній поліції України, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, в тому числі, але не виключно щодо складання заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру з питань захисту прав та законних інтересів Клієнта, а Клієнт зобов`язується сплатити Адвокату гонорар за надану правову допомогу, а також у випадку необхідності фактичні витрати, пов`язані з виконанням Договору. Крім того, у зазначеному договорі у Розділі 4 «Гонорар та порядок розрахунків» зазначено, що за надання правової допомоги КЛІЄНТ (або особа, якій доручено КЛІЄНТОМ здійснити оплату правових послуг адвоката) зобов`язується виплатити Адвокату гонорар у розмірі, визначеному додатковими угодами до даного Договору. Гонорар сплачується Клієнтом Адвокату готівкою та оформлюється прибутковим касовим ордером (п.п. 4.1, 4,6 Договору). Відповідно до розрахунку витрат на правову допомогу (звіт про використаний час) згідно Договору №б/н від 05.10.2021 року про надання правової допомоги, який є Додатком 1 до договору № б/н від 05.10.2021 року про надання правової допомоги, адвокатом Бериндя О.О. в межах договору були надані клієнту [PERSON] наступні послуги: 1) надання усної консультації клієнту з вивченням матеріалів справи 1 год. вартість 500,00 грн.; підготовка запиту\~на адресу\~Подільського ВДВС\~за підписом\~клієнта \~1\~год.\~ вартість\~ 500,00\~грн.;\~підготовка позову\~про зняття\~(скасування)\~арешту майна\~за підписом\~клієнта,\~оформлення матеріалів\~позову з\~додатками для\~направлення до\~суду першої\~інстанції \~6\~год.\~ 500\~грн./год.\~ вартість\~ 3\~000,00\~грн.;\~всього 4\~000,00\~грн. Як вбачається з акту про надання послуг (виконання робіт) згідно Договору № б/н від 05.10.2021 року про надання правової допомоги, від 05 квітня 2022 року, укладеного між адвокатом Бериндя О.О. та [PERSON] , - адвокат на підставі та на умовах договору надав клієнту наступні послуги (виконав роботи) за період з 05 жовтня 2021 року по 05 квітня 2022 року, а клієнт прийняв надані послуги (виконані роботи). Вартість послуг за період, вказаний в п. 1 цього акту, становить 4 000 грн. 00 коп. та включає в себе: надання адвокатом усної консультації клієнту з вивченням матеріалів справи 500,00 грн.; підготовку адвокатом запиту на адресу Подільського ВДВС за підписом клієнта 500,00 грн.; підготовку адвокатом позову про зняття (скасування) арешту майна за підписом клієнта, оформлення матеріалів позову з додатками для направлення до суду першої інстанції 3 000,00 грн. Клієнтом за вказані послуги (надані роботи) сплачено адвокату 4 000 грн. 00 коп. згідно прибуткового касового ордеру № б/н від 05 квітня 2022 р. Жодних претензій по якості, повноті, строках та обсягу в цілому послуг (наданих робіт) клієнт до адвоката не має. Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру № б/н від 05.04.2022 року, який є Додатком 2 до Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні (пункт 25 розділу ІІІ) від [PERSON] адвокатом Бериндя О.О. на підставі договору б/н від 05.10.2021 року прийнято 4 000 грн. 00 коп. Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; \~поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно до\~ч.\~8\~ст.\~141\~ЦПК України\~розмір витрат,\~які сторона\~сплатила або\~має сплатити\~у зв`язку\~з розглядом\~справи,\~встановлюється судом\~на підставі\~поданих сторонами\~доказів (договорів,\~рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Підсумовуючи, можна зробити висновок що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Крім того, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин. Визначаючи розмір судових витрат, понесених позивачем на правову допомогу, за встановлених обставин, суд виходить з того ,що предмет спору в цій справі не є складним, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність складених процесуальних документів не є значними, заявлений позивачем спір немайнового характеру, на підставі чого суд вважає, що обґрунтованим і пропорційним до предмета спору розміром витрат на правничу допомогу є сума в розмірі 2 500 грн. З огляду на викладене, суд вважає, що стороною позивача доведено понесення витрат за надання правничої допомоги в розмірі 2 500 грн. 00 коп., в суді першої інстанції, які підлягають стягненню з відповідача Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) на користь позивача [PERSON] , оскільки заявлені позивачем [PERSON] позовні вимоги задоволенні в повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved