Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-25 00:00:00

22.04.2022 позивач звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] . Після її смерті залишилась спадкова маса, яка складається з 3/25 частин житлового будинку, який знаходиться за адресою [ADDRESS] . Співвласником, який володіє 22/25 частки вказаного житлового будинку є мати позивача [PERSON] . Позивач є спадкоємицею за заповітом після смерті своєї бабусі і прийняла спадщину фактичним шляхом, оскільки на день її смерті була неповнолітньою та проживала з нею, разом зі своєю матір`ю. Крім позивача, спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є її син [PERSON] , який подав заяву про відмову від спадщини. На даний час позивач має бажання оформити спадщину на 3/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами [ADDRESS] , однак з 2019 року не може отримати свідоцтво про право на спадщину через постійні черги у нотаріуса, проблем в роботі спадкових реєстрів, комп`ютерної техніки, епідемію коронавірусу та війну в Україні. З цих підстав позивач просить визнати за нею право власності на 3/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами [ADDRESS] . Ухвалою суду від 06.05.2022 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву, третій особі для надання пояснень щодо позову, призначено підготовче засідання та витребувано докази. 26.05.2022 сторони у підготовче засідання не з`явились. Представник позивача адвокат Грабар С.А. подав заяву, в якій просив справу розглядати без його та позивача участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Відповідач [PERSON] подав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю та просив справу розглядати в його відсутність. Третя особа [PERSON] подала заяву та просила розглядати справу без її участі, не заперечувала щодо задоволення позовних вимог. Згідно із ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~ст. 206\~цього Кодексу. Частина 4 ст. 206 ЦПК України визначає, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Суд встановив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, яка складається з 3/25 частин житлового будинку [ADDRESS] . Вказане підтверджується копією договору дарування від 17.10.1987, посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської міської державної нотаріальної контори Фроімчук Н.М. та зареєстрованого за № 2835, відповідно до якого [PERSON] подарувала [PERSON] 3/25 частин житлового будинку в [ADDRESS] (а.с. 12-13). Зміна нумерації будинку з [ADDRESS] підтверджується довідкою Комунального підприємства «Могилів-Подільське міжрайонне Бюро технічної інвентаризації» № 26 від 16.01.2020 (а.с. 14). Відповідно до копії заповіту від 03.09.2004, посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської міської державної нотаріальної контори Кориняк Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 1390, [PERSON] заповіла [PERSON] належні їй 3/25 частин житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель та споруд, що знаходяться в [ADDRESS] (а.с. 11). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено статтею 1217 ЦК України. Частиною 4 ст. 1268 ЦК України визначено, що малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього Кодексу. Згідно паспорта громадянина України № [NUMBER] (а.с. 6) позивач [PERSON] народилась [INFO] , тобто на день смерті [PERSON] ( [INFO] ) їй було сімнадцять років. Таким чином позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] та прийняла спадщину в порядку ч. 4 ст. 1268 ЦК України, оскільки на час відкриття спадщини була неповнолітньою і протягом шестимісячного строку не заявила про відмову від спадщини. Відтак спадкове майно належить позивачу з дня відкриття спадщини, проте з 2019 року позивач не має можливості отримати Свідоцтво про право на спадщину за заповітом в органі нотаріату . Крім позивача спадкоємцем за законом є син померлої [PERSON] , що підтверджується копією рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 19.05.2020, відповідно до якого було встановлено юридичний факт того, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була рідною матір`ю [PERSON] (а.с. 22-23). Як вбачається з заяви від 09.08.2021, посвідченої приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Орлюк В.К., зареєстрованої в реєстрі за № 384, [PERSON] на спадщину після смерті матері не претендує та звертатись до суду з метою визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, не буде (а.с. 20). З вказаного слідує, що [PERSON] вважається таким, що відмовився від прийняття спадщини відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України. \~Відповідно до положення\~статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~та\~Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За нормами статей 1216, 1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 328\~ЦК України встановлено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. На підставі викладеного, враховуючи, що позивач прийняла спадщину до якої входить 3/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за [ADDRESS] , з урахуванням\~визнання позову\~відповідачем, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову повністю, визнання за позивачем права власності на вказане майно в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] .

Outcome: approved