Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-23 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , третя особа [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В позовній заяві позивач вказує, що їй разом з донькою [PERSON] на праві приватної власності належить трьохкімнатна квартира [ADDRESS] , яка розташована на 3 поверсі. Поверхом вище у квартирі [NUMBER] в під`їзді будинку мешкає разом зі своєю сім`єю відповідач [PERSON] , [INFO] . 16.01.2018 року належну їй квартиру, а саме підлогу в коридорі, стелю та двері в туалеті було залито водою з вини відповідача, тобто, внаслідок протікання води з квартири [NUMBER] , що поверхом вище. Її майну та помешканню було завдано значної шкоди. За наслідками залиття квартири комісією у складі працівників Управління житлово-комунального господарства «Біличі» було складено акт від 01.02.2018 № 1 про наслідки залиття житлового приміщення, згідно якого залиття її квартири сталося в результаті не спрацювання поплавку в зливному бачку в квартирі [NUMBER] , яка належить відповідачу. Актом від 01.02.2018 № 1 про наслідки залиття житлового приміщення встановлено обсяг завданої шкоди, яка проявилася у вздутті паркетної підлоги площею 2 кв.м., залитті стелі та розбухлих дерев`яних дверей в санвузлі, що перестали зачинятися. Зі сторони відповідача були лише обіцянки відшкодувати матеріальну шкоду. Залиття відповідачем її квартири носило періодичний характер і траплялось досить часто. 29.10.2018 року теж було з вини відповідача залито її квартиру, про що було складено відповідно акт. Відповідачем було запропоновано 2000грн., однак ця сума не перекриває завданих збитків. Згідно висновку будівельно-технічного експертного дослідження від 18.12.2018 № ED-1701-1-1202.18, складеного на підставі її заяви від 22.11.2018 № б/н судовим експертом Клівак Оленою Володимирівною, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , станом на час проведення дослідження становить 9 703 грн. Крім цього, вказаними вище неправомірними діями відповідача їй було завдано моральної шкоди, яка полягає у отриманому внаслідок залиття квартири, пошкодження належного їй майна і приведення квартири у такий стан, що потребує ремонту, сильного емоційного потрясіння, порушень нормального життєвого укладу, що негативним чином відобразилося на психоемоційному стані та стало причиною виникнення у неї тяжкого зорювання - цукрового діабету другого типу. Дану хворобу у їй діагностовано в січні 2018 року. У зв`язку з появою хвороби змушена була витрачати потрібні кошти на купівлю тепер уже необхідних для протистояння новому захворюванню ліків медичних засобів. Просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі 9703,00 грн., моральну шкоду в сумі 5 000,00 грн. та понесені судові витрати по справі. Відповідач [PERSON] подала відзив на позовну заяву у якому зазначила, що вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими виходячи з наступного. Позивачем до позовної заяви додано копію акту №1 від 01.02.2018 про наслідки залиття житлового приміщення. Комісією у складі головного інженера Пінчук А.Л., заступника головного інженера Слухай С.О., начальника служби ЕЖФ Кулик Л.О. та начальника абонслужби Білоус Н.В. складено цей акт про обстеження кв. [ADDRESS] на предмет залиття й виявленою причиною залиття зазначено: зі слів власниці кв. [NUMBER] , неправильно працює несправний бачок унітазу, не спрацювання поплавку в зливному бачку унітазу в кв. [NUMBER] . Однак, при огляді кв. [NUMBER] та складанні даного акту її не було, ніхто її не запрошував на огляд кв. [NUMBER] та не повідомляв про залиття, огляд кв. [NUMBER] для встановлення причин залиття кв. [NUMBER] теж ніхто не проводив й навіть не намагався проводити, підписати акт №1 їй теж ніхто не пропонував, а тому постає цілком логічне питання яким чином комісія зі слів власниці кв. [NUMBER] могла встановити її вину у залитті кв. [NUMBER] , справність або несправність зливного бачку унітазу в кв. [NUMBER] , а тим більше не спрацювання в ньому поплавку. Крім того, з акту №1 не вбачається, представників якої організації зазначено як членів комісії, яка їх кваліфікація й чому до складу комісії не залучено жодного слюсаря-сантехніка. Акт №1 не затверджений начальником відповідної організації. Крім того, в своїй позовній заяві позивач вказує дату залиття [NUMBER] квартири 16 січня 2018 року, а в акті №1 й позовній заяві зазначено дату його складання 01 лютого 2018 року, тобто, Акт №1 складено через 15 днів після залиття кв. [NUMBER] й тільки з її слів, без участі мешканців кв. [NUMBER] . Комісія навіть не спробувала встановити інші причини залиття квартири [NUMBER] , а лише все записала зі слів позивача. Позивач в позовній заяві вказує на систематичність залиття її квартири, то оскільки, частина квартири [NUMBER] (місце де трапилось залиття) знаходиться з торця будинку(є останньою) зовнішньою стіною будинку, то цілком ймовірно, що причиною такого залиття могла бути розгерметизація швів зовнішньої стіни будинку й систематичне попадання в них води внаслідок погодних умов(опадів у вигляді снігу, дощу), але комісії вигідніше було записати причини залиття зі слів позивача, оскільки в противному разі, заподіяну шкоду повинен був би відшкодувати балансоутримувач будинку - УЖКГ «Біличі». Всі ці заперечення також стосуються й акту №51/1 від 30.10.2018 про наслідки залиття житлового приміщення на який посилається позивач в своїй позовній заяві. Тобто, з даних актів вбачається тільки те, що насправді причин залиття квартири [ADDRESS] встановлено не було, а тим більше не було встановлено й її вини в такому залитті. Всі інші зазначені в позовній заяві обставини та додані до неї копії документів також не містять доказів щодо залиття квартири [ADDRESS] з її вини, а лише свідчать про належність квартири позивачу як співвласнику, про її технічні характеристики, про медичний діагноз позивача та придбання лікарських засобів (до речі невідомо ким і кому купувалися лікарські засоби й чи відносяться ці ліки до медичного діагнозу позивача), про проведення будівельно-технічного експертного дослідження щодо розміру матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття кв. [NUMBER] та про оплату такого дослідження. Тобто, позивач не надала жодного доказу, які б підтвердили саме її вину у завданні матеріальної шкоди залиттям квартири, що між діями відповідача та спричиненням шкоди є причинно-наслідковий зв`язок, оскільки при складанні вище зазначених актів про залиття квартири позивача, які є основними докази позовних вимог позивача, встановлена причина залиття квартири зі слів самого позивача й огляду її квартири на дійсність причин залиття не проводився. Акти про залиття не містять її підпису чи належним чином засвідченої відмови від підпису, як того вимагає п. 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 та додатку №4. Висновок будівельно-технічного експертного дослідження проведеного експертом ТОВ «Судова незалежна експертиза України» від 18.12.2018, не є належним і допустимим доказом на підтвердження факту завдання шкоди саме залиттям з її вина, оскільки, висновок мав на меті лише визначення розміру матеріального збитку внаслідок залиття кв. [NUMBER] , а не встановлення причин його походження й її вини в такому залитті. Вимога про стягнення моральної шкоди в розмірі 5 0000 грн. є необґрунтована та безпідставна. А тому просить суд в задоволенні позовних вимог про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири відмовити повністю. В судове засідання позивач не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала з підстав зазначених в позові, щодо прийняття заочного рішення заперечень не має. В судове засідання відповідач не з`явилась. Заяву про слухання справи за її відсутності не надала, причини неявки суду не повідомила. Про час і місце слухання справи повідомлена належним чином. В судове засідання третя особа [PERSON] не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена. Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] , [PERSON] належить на праві приватної власності квартира за адресою: [ADDRESS] Згідно висновку № ЕD- 1701-1-1202.18 від 18.12.2018 року будівельно-технічного експертного дослідження ТОВ «Судова незалежна експертиза України» судовим експертом Клівак О.В. встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] станом на час проведення дослідження становить 9 703,00грн. На вирішення експертного дослідження заявницею [PERSON] було поставлено питання який розмір матеріальної шкоди завдано внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Огляд досліджуваної квартири здійснювався 24.11.2018 року у присутності замовника [PERSON] , що є одним із співвласників квартири [ADDRESS] . 01.02.2018 року комісією у складі головного інженера Пінчук А.Л. , заступника головного інженера Слухай С.О. , начальника служби ЕЖФ Кулик Л.О. та начальника абонслужби Білоус Н.В. складено акт № 1 про наслідки залиття житлового приміщення. Згідно акту проводилось обстеження кв. [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [NUMBER] . Було встановлено на день обстеження під час залиття квартири постраждали підлога в коридорі, стеля в туалеті, двері в туалеті. В результаті обстеження вище розташованої квартири [NUMBER] виявлено зі слів власниці квартири [NUMBER] , несправний бачок унітазу. Таким чином, причиною залиття квартири [NUMBER] стало не спрацювання поплавку в зливному бачку унітазу в кв. 83. Необхідно провести ремонт силами власників квартири [NUMBER] . Були пошкодження: вздуття паркетної підлоги 2кв.м. в коридорі, в санвузлі - залиття стелі, розбухлі дерев`яні двері, що не зачиняються. Акт не містить відмітки, про те, що винуватець шкоди відмовився від підпису та про те, що для підтвердження даного акту було запрошено винуватця шкоди; акт містить підписи членів комісії та потерпілої сторони, акт не містить відмітки про його затвердження начальником УЖКГ «Біличі». 30.10.2018 року комісією у складі заступника головного інженера Слухай С.О., начальника ВКС та ТМ Чухнов В.В., начальника СЕРЖФ Кулик Л.О. складено акт № 51/1 про наслідки залиття житлового приміщення, що затверджений т.в.о начальника УЖКГ «Біличі» Слухай О.М . Згідно акту проводилось обстеження кв. [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [NUMBER] . Було встановлено на день обстеження під час залиття квартири постраждали підлога в коридорі, стеля в туалеті, двері в туалеті. В результаті обстеження вище розташованої квартири [NUMBER] виявлено зі слів власників квартири [NUMBER] , несправний бачок унітазу. Таким чином, причиною залиття квартири [NUMBER] стало не спрацювання поплавку в зливному бачку унітазу в кв. 83. Необхідно провести ремонт силами власників квартири [NUMBER] . Були пошкодження: вздуття паркетної підлоги 2кв.м. в коридорі, в санвузлі - залиття стелі, розбухлі дерев`яні двері. Акт не містить відмітки, про те, що винуватець шкоди відмовився від підпису та про те, що для підтвердження даного акту було запрошено винуватця шкоди; акт містить підписи членів комісії та потерпілої сторони. Згідно відповіді т.в.о. начальника УЖКГ «Біличі» Слухай С.О. від 14.06.2019 року № 251 обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття проводилося комісією із числа працівників їхнього підприємства на підставі звернення співвласниці квартири [PERSON] та в її присутності, оскільки УЖКГ «Біличі» є балансоутримувачем даного будинку та надавачем комунальних послуг. Обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття протягом 2018 року проводилося двічі 01.02.2018р. про що складено Акт № 1 та 30.10.2018р. складено Акт № 51/1. Обстеження квартири [ADDRESS] та причину залиття в обох Актах було зазначено зі слів співвласниці квартири [PERSON] та в її присутності, оскільки, комісія здійснювала обстеження 01.02.2018р., а залиття зі слів співвласниці трапилося 16.01.2018р., тобто виявити причину залиття на момент огляду візуально було неможливо. Акт №51/1 від 30.10.2018р. також було складено зі слів співвласниці квартири: [PERSON] та в її присутності й по своїй суті даний Акт був дублюючим Акт №1 від 01.02.2018р., який відображав той же опис обсягу заподіяної шкоди. Обстеження квартири [ADDRESS] проводилось без присутності мешканців квартири [ADDRESS] . Обстеження квартири [ADDRESS] на предмет виявлення причин залиття квартири [NUMBER] в момент складання Актів не проводилося через відсутність її мешканців за місцем проживання, з цих же причин відсутній їх підпис на Актах. Згідно відповіді т.в.о. начальника УЖКГ «Біличі» Слухай С.О. від 14.06.2019 року № 252 в період з 01.02.18 р. по 18.10.18 р. звернення від мешканки кв. [ADDRESS] на предмет залиття її квартири до диспетчерської служби УЖКГ «Біличі» не надходило. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного в ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належить на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорної конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Згідно п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та додатку № 4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу (Постанова Верховного Суду від 26.09.2018р. по справі № 569/14230/15-ц (провадження № 61-7934св18). Згідно акту № 1 від 01.02.2018 року та акту № 51/1 від 30.10.2018 року про наслідки залиття житлового приміщеннята висновку № ЕD- 1701-1-1202.18 від 18.12.2018 року будівельно-технічного експертного дослідження ТОВ «Судова незалежна експертиза України» судовим експертом Клівак О.В. встановлено, що шкода власнику кв. [ADDRESS] була спричинення, оскільки постраждали підлога в коридорі, стеля в туалеті, двері в туалеті, а саме: були наступні пошкодження: вздуття паркетної підлоги 2кв.м. в коридорі, в санвузлі - залиття стелі, розбухлі дерев`яні двері, що не зачиняються. Вказані пошкодження були спричинені залиттям квартири. Відповідач заперечує наявність його вини в залитті квартири позивача, оскільки в період з 01.02.2018 року по 18.10.2018 року мешканці кв. [ADDRESS] не звертались до диспетчерської служби УЖКГ «Біличі» на предмет залиття їх квартири, даний факт підтверджено і відповіддю т.в.о. начальника УЖКГ «Біличі» Слухай С.О. від 14.06.2019 року № 252. За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. А згідно зі ст. 79 ЦПК, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. ч. 1, 6, 7 ст. 81 ЦПК обов`язок доказування і подання доказів покладається на сторони. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачеві дійсно була завдана матеріальна шкода залиттям квартири, але позивач не надав жодних доказів, які б підтвердили, що саме з вини відповідача заподіяна ця матеріальна шкода, так як недоведена вина відповідача у недбайливому ставленні до своєї квартири, та те, що саме з вини відповідача відбулося залиття квартирі позивачки, яка проживає поверхом нижче, факт несправності зливного бачка унітазу квартири [ADDRESS] не знайшло підтверджень в жодному документі, тому суд позбавлений можливості встановити причинний зв`язок між шкодою та поведінкою відповідача, з поданих письмових доказів не вбачається, яким чином було встановлено причини залиття, та як відсутні відомості про те, що особи, які складали акти, особисто були присутні у квартирі відповідача та оглядали місце витоку води системи водопостачання. За таких обставин, наявність шкоди, недоведеність вини відповідача, як власника вище розташованої квартири, та враховуючи, що відповідач довела відсутність доказів своєї вини у заподіянні шкоди, а також відсутність можливості встановити причинний зв`язок між шкодою та поведінкою відповідача. А саме причини залиття квартири, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вимоги про відшкодування відповідачем матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири. В зв`язку з відсутністю підстав для відшкодування відповідачем спричиненої матеріальної шкоди залиттям квартири позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди також задоволенню не підлягають. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed