Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-24 00:00:00

Позивач за первісним позовом [PERSON] звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до [PERSON] про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , до 4000грн. щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили та стягнення додаткових витрат в разовій формі 1402грн. Свої позовні вимоги мотивує тим, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 січня 2013 року з відповідача присуджено до стягнення на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки, [PERSON] , в твердій грошовій сумі в розмірі 1000,00 гривень щомісячно, починаючи з 31.10.2012 до досягнення нею повноліття. Враховуючи, що з часу ухвалення рішення про стягнення аліментів пройшло сім років, змінився визначений Сімейним кодексом України мінімальний гарантований розмір аліментів, істотно зріс рівень споживчих цін та відповідно до вікових особливостей дитини суттєво збільшились витрати на її утримання, а тому призначений рішенням суду від 11.01.2013 розмір аліментів є недостатнім для утримання та виховання дитини. Дитина розвивається, пробує себе в різних заняттях, видах спорту, відвідує гуртки, читає нові книжки, оздоровлюється в таборах, що також збільшує витрати на її утримання. Поряд зі звичайними витратами на дитину, існує необхідність час від часу здійснювати додаткові витрати, пов`язані з наявністю у дитини порушення зору (проведення обстежень, придбання окуляр), проведення профілактичних оглядів (обстежень). Враховуючи, що відповідач в добровільному порядку участі у додаткових витратах на дитину не брав, позивач просить стягнути з відповідача половину здійснених витрат, а саме 1402грн. До початку розгляду справи по суті у строк для подання відзиву представником відповідача - адвокатом Логойдою В.М., подано зустрічну позовну заяву в інтересах [PERSON] до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини. Зустрічну позовну заяву обґрунтовано тим, що у відповідача виникли сумніви, що він є батьком дитини [PERSON] , [INFO] . Також відповідачем 16.11.2020 подано відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує, з огляду на наступне. Єдиним джерелом доходів відповідача є робота у Приватному акціонерному товаристві «Закарпатавтотранс», в управлінні по організації пасажирських перевезень. Розмір його щомісячного доходу складає 5000 грн. (нараховані, до утримання податків). Після утримання податків, а саме: 18% - податок на доходи фізичних осіб та 1,5% - військовий збір, відповідач отримує до виплати (на руки) 4025 грн. щомісячно (5000 грн. - 19,5% = 4025), а з урахуванням сплати аліментів у поточному розмірі (1000 грн. згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду від 11.01.2013 у справі №712/19981/12) - 3025 грн. щомісячно. Таким чином, при збільшенні аліментів до розміру 4000 грн. щомісячно у відповідача залишиться лише 25 грн. для існування, що не відповідає прожитковому мінімуму. Крім того, відповідач має важку генетичну хворобу, що зумовила проведення трансплантації внутрішніх органів, у зв`язку з чим йому встановлено І групу інвалідності. Він постійно приймає у зв`язку з цим ліки, проходить вартісне обстеження. Його батьки є також непрацездатними. З урахуванням наведеного, відповідач вважає, що розмір аліментів, з урахуванням встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, може бути збільшений до 1159грн. В частині стягнення одноразових додаткових витрат на обстеження та лікування дитини у розмірі 1402грн. відповідач проти позову не заперечує. Позивач у відповіді на відзив від 18.12.2020 зазначає, що заперечення відповідача проти позову не підтверджені жодними належими та допустимими доказами. Так, на підтвердження розміру щомісячного доходу [PERSON] подано довідку ПрАТ «Закарнатавтотранс» №278 віл 13.11.2020 року, яка, однак, не с належним доказом. Документом, який свідчить про суми доходу є відповідно до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 13.01.2015 № 4, податковий розрахунок (податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (ф. №1 ДФ). З приводу твердження про встановлення групи інвалідності, то таке нічим не підтверджено. Також відповідач не надав доказів, які би підтверджували факт здійснення ним утримання непрацездатних родичів, факт встановлення інвалідності 2 групи батька. Водночас на підтвердження непрацездатного віку батьків подано лише пенсійне посвідчення батька. Пенсійне посвідчення матері до відзиву не додано. Ухвалою суду від 30.10.2020 відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат. Розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 17.11.2020 прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, об`єднавши в одне провадження з позовом [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат. Постановлено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 09.03.2021 клопотання представника позивача за зустрічним позовом [PERSON] про призначення по справі судової молекулярно-генетичної експертизи, для встановлення батьківства позивача відносно дитини [PERSON] - задоволено. Призначено по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини судову молекулярно-генетичну експертизу. Проведення експертизи доручено Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34). Розгляд цивільної справи на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою суду від 23.04.2021 поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 07.05.2021 клопотання судового експерта Харківського НДЕКЦ Мещанінової Г.П. про надання додаткових матеріалів (зразків біологічного матеріалу), необхідних для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, задоволено. Відібрання зразків біологічного матеріалу для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, призначеної ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 09 березня 2021 року, доручено фахівцям комунального закладу «Закарпатське обласне бюро судово-медичної експертизи» (88000, Закарпатська обл., місто Ужгород, вул.Перемоги, будинок 83). Зобов`язано [PERSON] , [INFO] , що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (номер моб. тел. [NUMBER] ), разом з дитиною [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , номер моб. тел. [NUMBER] , з`явитися за викликом до комунального закладу «Закарпатське обласне бюро судово-медичної експертизи» (88000, Закарпатська обл., місто Ужгород, вул.Перемоги, будинок 83) для відібрання зразків біологічного матеріалу (кров або слину) для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. Комунальному закладу - «Закарпатське обласне бюро судово-медичної експертизи» (88000, Закарпатська обл., місто Ужгород, вул.Перемоги, будинок 83) доручено передати відібранні зразки біологічного матеріалу (кров або слину) Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34) з посиланням у листуванні на дану ухвалу, про що повідомити суд. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Надано судовому експерту Харківського НДЕКЦ Мещаніновій Г.П. дозвіл на часткове або повне знищення зразків біологічного матеріалу, відібраних при проведенні молекулярно-генетичної експертизи, призначеної ухвалою суду від 09 березня 2021 року. Ухвалою суду від 09.06.2021 поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 13.07.2022 задоволено клопотання представника позивача за зустрічним позовом [PERSON] про призначення по справі судової молекулярно-генетичної експертизи, для встановлення батьківства позивача відносно дитини [PERSON] . Призначено по справі судову молекулярну-генетичну експертизу. Проведення експертизи доручено Одеському обласному бюро судово-медичної експертизи (65082, м.Одеса, пров. Валіховський, 4). Розгляд цивільної справи на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою суду від 27.09.2021 поновлено провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 20.10.2021 задоволено клопотання КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи». Повідомлено КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» (65082, м.Одеса, пров. Валіховський, 4 ) про пересадку печінки [PERSON] , [INFO] , надіслано копію виписного епікризу ДУ «Мінський науково-практичний центр хірургії, трансплантології» №20488 від 02.10.2018 у підтвердження даної інформації. Зобов`язано [PERSON] , разом з дитиною [PERSON] , з`явитись до експертної установи у визначений експертом час з метою відбору необхідних зразків для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. Позивача за зустрічним позовом - [PERSON] також зобов`язано з`явитись на виклик експерта. Надано судовим експертам КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» дозвіл на часткове або повне знищення зразків біологічного матеріалу, відібраних при проведенні молекулярно-генетичної експертизи. Ухвалою суду від 11.01.2022, у зв`язку з надходженням до суду експертного висновку, поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 02.02.2022 задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів у справі. Витребувано від Державної податкової інспекції у м.Ужгороді ГУ ДПС у Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Духновича, 2) інформацію та документи, що її підтверджують, про доходи [PERSON] ( [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] ) за період починаючи з 2020 року по день надання відповіді включно. Витребувано від Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород пл. Народна, 4) інформацію про виплату пенсії по інвалідності [PERSON] ( [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] ) за період починаючи з 2020 року по день надання відповіді включно. Підготовче засідання у справі відкладено. Ухвалою суду від 19.04.2022 задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Логойди В.М. про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду. Зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини залишено без розгляду. Закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат. Призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги, просила їх задоволити у повному обсязі. Представник позивача зокрема наголосила, що з позовом позивачка звернулась ще у 2020 році. З того часу до моменту судового розгляду справи пройшло майже два роки, розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку змінився, збільшились витрати на утримання дитини у зв`язку з інфляцією, а тому вважає суму аліментів 4000грн., з урахуванням отриманих доказів про доходи відповідача (понад 23000грн. заробітна плата та майже 9000грн. пенсія), відсутність інших утриманців, цілком адекватною. Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог в частині стягнення додаткових витрат на дитину не заперечував. Щодо розміру аліментів, враховуючи прожитковий мінімум для дитини відповідного віку, відсутність у відповідача інших доходів, окрім пенсії, наявність важкого захворювання, на лікування якого він витрачає понад 6000грн., вважає за можливе збільшити їх розмір до 1309грн. Заслухавши думку учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивача слід задовольнити частково, виходячи з наступних підстав. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану у м.Ніредьгаза (Угорщина), батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (том І, а.с.11). Батьківство [PERSON] щодо доньки [PERSON] також підтверджується висновком судової молекулярно-генетичної експертизи №143, проведеної КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» на підставі ухвали суду від 13.07.2022 в межах розгляду даної справи (том ІІ, а.с.90-96). Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 11.01.2013 присуджено стягувати з [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ), мешканця [ADDRESS] на користь [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ), мешканки [ADDRESS] аліменти на утримання дитини - [PERSON] , [INFO] в розмірі 1000 (одна тисяча) грн. щомісячно починаючи з 31.10.2012 року до досягнення дитиною повноліття (том І, а.с.12). Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 25.04.2013 розірвано шлюб між [PERSON] до [PERSON] , що зареєстрований 18.07.2009 року Виконавчим комітетом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області Україна (том І, а с.9). Неповнолітня дитина [PERSON] на даний час проживає разом з позивачкою, що визнається сторонами. В обґрунтування збільшення розміру аліментів позивачка зазначає, що донька відвідує спеціалізований навчально-виховний комплекс «ЗОШ І ступеня - ДНЗ» з поглибленим вивченням англійської мови «Пролісок». Щомісячно за харчування у вказаному закладі вона сплачує в середньому по 300грн. щомісячно, у підтвердження чого подала квитанції ПриватБанку за період січень 2018-лютий 2019 року на загальну суму 2111,70грн.; перераховує щомісячно у фонд класу по 200грн., що підтверджується квитанціями від 21.01.2019, 21.02.2019, 14.03.2019, 17.01.2020 на загальну суму 830грн. Також позивачка зазначає про необхідність забезпечення дитині якісного відпочинку та оздоровлення. Так у червні та липні 2019 року [PERSON] перебувала у дитячому таборі громадської організації «Неємія», за що було сплачено позивачкою 4500грн. та 6000грн., що підтверджується платіжною квитанцією від 31.05.2019, квитанціями до прибуткового ордеру (том І, а.с.32-33). У червні 2017 року [PERSON] оздоровлювалась у таборі санаторного типу на базі обласного пуль монологічного санаторію «Малятко», що підтверджується договором №61 від 30.05.2017, актом наданої додаткової послуги і організації дозвілля відпочинку від 30.05.2017, квитанціями від 01.06.2017, 02.06.2017 на загальну суму 1565грн. (том І, а.с.34-38). З 03.07.2017 по 14.07.2017 [PERSON] відпочивала у дитячому таборі CITY POINT CAMP, що підтверджується договором від 03.07.2017, квитанцією від 03.07.2017 на суму 3000грн. (том І, а.с.39-42). Додаткові витрати на утримання доньки, які позивачка просить стягнути з відповідача, обґрунтовує тим, що дитина відвідувала гурток танців за що вона сплатила 652,41грн., у підтвердження чого подала квитанції від 13.09.2016, 21.10.2016, 25.12.2016, 21.01.2017; обласний молодіжний спортивний клуб гімнастики Закарпаття, за що сплатила членські внески на загальну суму 500грн. (квитанції від 28.02.2018, 13.03.2019); кінно-спортивний клуб «Сивка», вартість відвідування 150грн., що підтверджується квитанцією від 02.06.2017 (том І, а.с.14-31). Також [PERSON] у період 2016-2017 року проходила обстеження у лікаря офтальмолога, лабораторні обстеження, витрати на яке склали 2804грн. та підтверджені відповідними документами (том І, а.с.43-50). З консультативного висновку спеціаліста Медичного центру «ПРЕВЕНШН» від 13.11.2020 встановлено, що [PERSON] 30.08.2018 проведено трансплантацію печінки та рекомендовано постійний прийом медикаментів, проведення профілактичних обстежень (том І, а.с.86). З наданої на виконання ухвали суду про витребування доказів головним управлінням Пенсійного Фонду України в Закарпатській області довідки про розмір призначеної і фактично виплаченої пенсії [PERSON] за період з грудня 2020 по лютий 2022 середній щомісячний розмір пенсії [PERSON] становить 8883,57грн. (том ІІ, а.с.128). З довідки головного управління ДПС у Закарпатській області про доходи отримані [PERSON] за період з 1 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року станом на 11.02.2022, наданої на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів, середній розмір заробітної плати [PERSON] за 2021 рік становив 232079грн. (том ІІ, а.с.132-133). З копії наказу Приватного акціонерного товариства «Закарпатавтотранс» від 10.02.2022 встановлено, що [PERSON] , керівника управління ПрАТ «Закарпатавтотранс» по комерційній роботі та організації пасажирських перевезень, звільнено з посади 10.02.2022 за угодою сторін на підставі п.1 ст.36 КЗпП України. З відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань встановлено, що засновниками ТОВ «Водограй» є [PERSON] та [PERSON] - батьки відповідача. Крім того, [PERSON] є засновником ПрАТ «Закарпатавторанс», а [PERSON] - керівником вказаного товариства (том І , а.с.153-154). Щодо позовної вимоги про збільшення розміру аліментів Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція про права дитини), держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. За змістом статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 181 СК України). Відповідно до статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Статтею 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. У статті 192 СК України закріплено вичерпний перелік обставин, які можуть бути підставою для зміни розміру аліментів. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням матеріального становища платника аліментів, є величина витрат на утримання особою себе та членів своєї сім`ї. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти - одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я платника аліментів. У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. СК України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження. Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки). Отже, у спірних правовідносинах підлягає застосуванню не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, які регламентують обов`язок батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Аналогічні висновки містяться в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) та постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 536/1557/17 (провадження № 61-7584св18), від 30 червня 2020 року у справі № 343/945/19 (провадження № 61-2057св20). Згідно із статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, враховуючи матеріальний стан платника аліментів, стан його здоров`я, відсутність інших утриманців, відсутність у такого на праві власності майна чи майнових прав, відсутність доказів щодо здійснення ним витрат, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, а також розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, який є мінімальним рекомендованим розміром аліментів, суд вважає, що розмір аліментів слід збільшити до суми 3000 гривень щомісячно. Суд критично оцінює доводи представника відповідача щодо неможливості сплачувати аліменти у збільшеній сумі з посиланням на те, що відповідач звільнився з роботи та інших доходів, окрім пенсії по інвалідності немає, оскільки сам факт того, що відповідач до лютого 2022 року працював, свідчить про його працездатність, що дозволяє йому, окрім пенсії по інвалідності, отримувати також трудові доходи. Щодо позовної вимоги про стягнення додаткових витрат на дитину Одним із різновидів аліментних зобов`язань між батьками і дітьми є зобов`язання батьків брати участь у додаткових витратах на дитину (стаття 185 СК України): той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Наявність фактично понесених або передбачуваних додаткових витрат має довести особа, яка заявляє позовні вимоги про їх стягнення. У постанові Верховного Суду України від 13 вересня 2017 року у справі № 6-1489цс17 зроблено висновок, що СК України виходить з принципу рівності прав та обов`язків батьків. Відповідно до закону брати участь у додаткових витратах зобов`язані обоє з батьків, незалежно від того, з ким із них проживає дитина. При визначенні розміру стягнення з одного з батьків суд відносить частину витрат на іншого. У постановах Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 183/1679/17 (провадження № 61-21662св18), від 12 грудня 2019 року у справі № 756/4947/17-ц (провадження № 61-47858св18), від 01 квітня 2020 року у справі № 521/16268/18 (провадження № 61-20458св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 607/12170/20 (провадження № 61-17663св21) викладено правові висновки про те, що положення статті 185 СК України стосуються особливих обставин, приблизний перелік яких надається у зазначеній статті. Особливі обставини можуть бути зумовлені як негативними фактами (хворобами), так і позитивними фактами (схильність дитини до музики, що потребує купівлі музичного інструмента, або до певного виду спорту, що вимагає додаткових матеріальних витрат, або дитина потребує оздоровлення та відпочинку біля моря чи на гірському курорті). За частиною другою статті 185 СК України розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно. Вирішуючи питання щодо розміру коштів, які підлягають стягненню на додаткові витрати, суди повинні враховувати особливі обставини, якими обумовлені ці додаткові витрати і які є індивідуальними у кожній конкретній справі, а також стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав. Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 183/1679/17 (провадження № 61-21662св18), від 12 грудня 2019 року у справі № 756/4947/17-ц (провадження № 61-47858св18), від 01 квітня 2020 року у справі № 521/16268/18 (провадження № 61-20458св19). Звертаючись до суду з позовом, позивачка просила стягнути з відповідача додаткові витрати на утримання дитини, які обумовлені розвитком здібностей дитини, зокрема, витрати зумовлені заняттями танцями, відвідуванням гуртків; профілактичних медичних оглядів, придбання окуляр. Враховуючи викладене, а також те, що додаткові витрати підтверджені позивачкою належними доказами, визнання відповідачем позову в цій частині, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, з відповідача на користь позивачки слід стягнути вже понесені додаткові витрати на утримання [PERSON] в розмірі 1402 гривні. Новий розмір аліментів слід стягувати з дня набрання рішенням законної сили відповідно до підпункту 4 пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів». Крім цього, з відповідача підлягає стягненню судовий збір, що відповідає вимогам ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial