Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-02 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Львівського обласного управління АТ «Ощадбанк» (позивач) подало до суду позов до [PERSON] (відповідачка), в якому просить стягнути з відповідачки на його користь заборгованість за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 05.08.2019 у розмірі 18 472,39 грн та судові витрати в розмірі 2 270,00 грн. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликається на те, що 05.08.2019 між ПАТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено заяву про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу. Підписанням цієї заяви відповідачка беззастережно приєдналася до ДКБО в редакції, яка на день підписання заяви на приєднання розміщена на Інтернет сторінці банку та уклали з Банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. Відповідно до блоку 3 даної заяви банк відкрив на ім`я відповідачки поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України, на умовах тарифного пакету за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщенні установ банку. Відповідно до заяви від 05.08.2019 на встановлення відновлювальної кредитної лінії відповідачці встановлено кредит в розмірі 20 000,00 грн під 38% річних за користуванням кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду і 0,001% процентів річних за користуванням кредитними коштами протягом Грейс-періоду у період у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Строк дії кредиту встановлюється на відповідний період дії платіжної картки, термін дії платіжної картки до травня 2024 року. Відповідно до договору, позивачем виконані всі зобов`язання належним чином, своєчасно та сумлінно. Відповідачка активно користувалася картковим рахунком. Станом на 21.09.2021 заборгованість відповідачки перед банком становить 18 472,39 грн, з яких: загальна сума основної заборгованості - 16 331,76 грн, загальна сума заборгованості по сплаті відсотків за користування кредитом - 2 020,73 грн, пеня за несвоєчасну сплату процентів та кредиту - 45,91 грн, 3% річних від прострочених сум заборгованості за кредитним договором - 61,83 грн, інфляційні втрати - 12,16 грн. Відповідачка правом на подання відзиву не скористалася. Представник позивача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнає, наслідки визнання позову їй зрозумілі. Заяви та клопотання, подані учасниками справи. Представником позивача подано заяву про проведення судового засідання без його участі, підтримання позовних вимог та незаперечення проти заочного розгляду справи (а.с.64, 76, 84). Відповідачкою подано заяву про розгляд справи за її відсутності, визнання позову та розуміння наслідків визнання позову (а.с.85). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 13.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.58-59). Ухвалами судового засідання від 07.12.2021, 21.04.2022 відкладено розгляд справи (а.с.72, 80). Судом розміщено (оприлюднено) на веб-порталі Судової влади України оголошення про виклик у судове засідання по справі №443/1571/21 відповідачки [PERSON] (а.с. 75, 79, 82). Ухвалою судового засідання від 03.06.2022 судом постановлено проводити розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.86). Суд, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. [PERSON] 05.08.2019 підписала заяву на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, згідно з якою погодилася на одержання (збільшення) кредиту та з умовами користування кредитом відповідно до умов договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а також підтвердила укладення між нею та банком кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними у заяві та умовами користування кредитною лінією (п. 3.1 заяви). Відповідно до цієї заяви банк встановив (збільшив) відповідачу кредит, метою отримання якого є споживчі потреби в національній валюті шляхом надання відновлювальної кредитної лінії на картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 20 000,00 грн (п. 3.2. заяви). Процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38% річних за користування кредитними коштами на момент укладення цього кредитного договору та може бути зменшена в порядку та на умовах зазначених у договорі, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду, 0,001 % річних за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари і послуги з використанням платіжної картки. Проценти за користування кредитом сплачуються щомісячно згідно умов Договору (п.п. 3.3.1., 3.3.2 заяви). Датою укладення кредитного договору, зміни умов кредитного договору є дата підписання цієї заяви уповноваженим представником банку (а.с.10-11). Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 22.07.2019 передбачено порядок надання кредиту (п.1.6), порядок збільшення ліміту кредиту (п.1.7), строк користування кредитом (п.1.14), обов`язки клієнта (п.1.17), нарахування та сплата процентів та інших обов`язкових платежів (грейс-період) (п.1.18,1.18.6), зміну розміру процентів та комісійних винагород за обслуговування кредиту (п.1.19), порядок та умови відмови від надання та одержання кредиту (п.1.27), оформлення графіку платежів та особливості погашення кредиту (п.2.11), повернення товару (повна або часткова відміна операції розрахунку) (п.2.12) (а.с.12-34). Відповідно до розрахунку заборгованості позичальника [PERSON] , станом на 21.09.2021 заборгованість становить 18 472,39, з яких заборгованість за основним боргом становить 16 331,76 грн., проценти за користування кредитом - 2 020,73 грн, пеня за несвоєчасну сплату процентів та кредиту - 45,91 грн, 3% річних від прострочених сум заборгованості за кредитним договором - 61,83 грн, інфляційні втрати - 12,16 грн(а.с.39-41). З виписок по картковому рахунку № [NUMBER] [PERSON] вбачається, що вона користувалася кредитними коштами та частково погашала заборгованість, продовжуючи користуватися кредитними коштами (а.с.42-50). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з неналежним виконанням позичальницею ( [PERSON] ) взятих на себе зобов`язань перед кредитодавцем (АТ «Державний ощадний банк України») за кредитним договором, внаслідок чого утворилась заборгованість. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Так, приписами пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України) Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Згідно з вимогами статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до приписів частини 1 статті 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Нормою статті 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно з положеннями частини 1 статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина 1 статті 1049 ЦК України). За змістом частини 1 та 2 статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до частини 1 статті 1056-1 ЦК України, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами 1, 2 статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що 05.08.2019 між АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Львівського обласного управління АТ «Ощадбанк» та [PERSON] підписано заяву на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, укладеного між Банком та Клієнтом, в якій відповідачка висловила згоду з умовами користування кредитом відповідно до умов договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а також підтвердила укладення між нею та банком кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними у заяві та умовами користування кредитною лінією. Позивач виконав взяті на себе зобов`язання та встановив відповідачці відновлювальну кредитну лінію. Станом на 21.09.2021 АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Львівського обласного управління АТ «Ощадбанк» нараховано заборгованість [PERSON] за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 05.08.2019 у сумі 18 472,39 грн. Надаючи оцінку аргументам позивача, суд зауважує, що за своєю правовою природою кредитний договір є окремим видом цивільно-правових договорів, який визначає взаємні зобов`язання і відповідальність між суб`єктом фінансових послуг і клієнтом з метою одержання останнім кредиту. Кредитний договір є консенсуальним, оплатним та двостороннім. Предметом кредитного договору є грошові кошти (кредит) в будь-якій валюті. Кредитний договір вважається укладеним з моменту досягнення згоди по всім істотним умовам договору. Тобто правовідносини з надання кредиту за своєю правовою природою є договірними правовідносинами, регулюються самостійно сторонами, шляхом укладення договору. На кожну із сторін, яка підписує договір, покладається обов`язок узгодження всіх спірних питань, які виникають під час укладення договору, до моменту його підписання, та самостійного аналізу можливих негативних наслідків при підписанні такого договору, а також кожна сторона не позбавлена права відмовитись від підписання договору, якщо його умови чи частина суперечить інтересам сторони або нормам чинного законодавства. Суд зазначає, що відповідачка була належним чином поінформована про умови кредитування і, уклавши з позивачем кредитний договір, взяла на себе зобов`язання їх належного виконання. Також, про належне повідомлення відповідачки щодо умов кредитування свідчать ті обставини, що вона користувалася кредитним коштами (знімаючи кредитні кошти та погашаючи заборгованість). Надаючи оцінку сумі заборгованості, наведеній позивачем у розрахунку, суд не знаходить обґрунтованих підстав для сумнівів у правильності її нарахування. Щодо аргументів позивача про стягнення з відповідачки інфляційних втрат та трьох процентів річних, суд зауважує, що статтею 625 ЦК України передбачено право вимоги кредитора у боржника, який прострочив виконання грошового зобов`язання, сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України). Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Такий висновок повністю відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду, зробленого у постанові від 16 травня 2018 року у справі №686/21962/15-ц. Таким чином, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія частини 2 статті 625 ЦК України, а тому аргументи позивача щодо застосування до відповідачки цієї норми як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання є обґрунтованими. Надаючи оцінку розрахункам позивача щодо інфляційних збитків та трьох процентів річних, суд доходить переконання, що такі проведені у визначеному порядку із застосуванням вірних формул та показників індексу інфляції, а тому сумнівів у своїй правильності не викликають. Крім наведених вище мотивів, суд враховує повне і беззаперечне визнання відповідачкою позову та розуміння наслідків такого визнання, про що вона ствердила у письмовій заяві. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю, стягнувши з відповідачки на користь позивача заборгованість за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 05.08.2019 у сумі 18 472,39 грн. Розподіл між сторонами судових витрат. Відповідно до вимог статей 141, 142 ЦПК України 50 відсотків судового збору (1 135 грн), сплаченого позивачем при поданні позову, підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача, а інші 50 відсотків судового збору (1 135 грн) підлягають поверненню позивачу з державного бюджету у зв`язку з визнанням відповідачкою позову. На підставі статей 11, 207, 526, 549, 551, 598, 599, 611, 625, 626, 628, 633, 634, 638, 1049, 1054, 1055, 1056-1 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved