Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про поділ житлового будинку [ADDRESS] та виділення натурі у власність [PERSON] 1/2 частки житлового будинку [ADDRESS] , в окремий об`єкт нерухомого майна. В обґрунтування позову вказала, що сторонам на праві спільної часткової власності (по 1/2 частині) належить спірний будинок. Зазначила, що виникла необхідність в поділі вказаного будинку, однак відповідач відмовляється від такого поділу. За таких обставин просила здійснити поділ вказаного житлового будинку та виділити в натурі у власність позивача 1/2 частину цього будинку в окремий об`єкт нерухомого майна. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20.01.2020 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 16.03.2020 року представник відповідача за довіреністю Болотських А.Ю. подала до суду відзив на позову, в якому позовні вимоги не визнала та пояснила, що позивачем не обрано конкретний спосіб захисту свого права на нерухоме майно, позивач не надала доказів того, що такий поділ можливо здійснити взагалі. За таких обставин просить відмовити у задоволенні позову. 25.05.2020 року представник позивача подала до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просила: 1) виділити в натурі 1/2 частку вказаного житлового будинку, що належить [PERSON] ; 2) визнати за [PERSON] право власності на вказаний житловий будинок як на окремий об`єкт нерухомого майна; 3) право спільної часткової власності [PERSON] на вказаний житловий будинок припинити. Ухвалою суду від 06.07.2020 року клопотання позивача [PERSON] задоволено, призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою суду від 04.01.2021 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 04.10.2021 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. 30.05.2022 року представник позивача подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просить розгляд справи провести без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог ст. ст. 128-131 ЦПК України, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення - судової повістки (а.с. 181), про причини неявки не повідомив. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджується справи, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] є співвласниками житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під номером [ADDRESS] частині кожен, що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] від 15.11.2016 року, посвідченими державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1, зареєстрованими в реєстрі за № 3-507 (а.с. 7). Крім того, зазначене речове право зареєстровано за [PERSON] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.11.2016 року № 73156055, за яким за [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності зареєстровано 1/2 частина житлового будинку [ADDRESS] (а.с. 8-9). Згідно державного актом на право приватної власності на землю серії КР № 00004931 від 22.07.1997 року, виданого Кіровоградською міською радою народних депутатів, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №4197, [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 0,094 га, що розташована по [ADDRESS] (а.с. 10). Як вбачається з технічного паспорту на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями під номером [ADDRESS] , виготовлений станом на 10.10.2016 року, даний житловий будинок (Аа) має: коридор 1-1, площею 8,6 кв.м., комору 1-2 площею 2,1 кв.м., кухню 1-3 площею 9,8 кв.м., коридор 1-4 площею 8,3 кв.м., санвузол 1-5 площею 2,6 кв.м., кімнату 1-6 площею 8,4 кв.м., кімнату 1-7 площею 9,2 кв.м. та кімнату 1-8 площею 18,6 кв.м., загальною площею67,6 кв.м., житловою площею 36,2 кв.м.; на земельній ділянці, на якій розташований житловий будинок, наявні також: літня кухня«Б», сарай «В», погріб «В1», яма вигрібну «Г», вимощення «І», огорожа «NN3N5N6» (а.с. 31-35). Відповідно до ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Судом встановлено, що угода про порядок користування та розпорядження спірними житловим будинком за адресою: [ADDRESS] , сторонами не укладалася, в добровільному порядку питання поділу нерухомого майна ними не вирішено. Як вбачається з висновку експерта № 116/20 від 07.12.2020 року, експертом за результатами судової будівельно-технічної експертизи, проведеної ПП «Науково-дослідна лабораторія судових експертиз», запропоновано один найбільш раціональний варіант поділу житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , з відхиленням від розміру часток співвласників з відповідною грошовою компенсацією (а.с. 97-111). Так, співвласнику [PERSON] з часткою 1/2 пропонується виділити: а) житловий будинок літ. А з прибудовою а у складі приміщень - коридор 1-1 (8,6 кв.м.), комора 1-2 (2,1 кв.м.), коридор 1-4 (2,9 кв.м.), санвузол (2,6 кв.м.), житлова кімната (8,4 кв.м.), житлова кімната 1-7 (9,2 кв.м.), загальною площею 33,8 кв.м.; б) з господарських будівель та споруд: літ. В - сарай, літ. В1 - погріб, 1/2 літ. Г - яма вигрібна, 1/2 літ. І - вимощення, 1/2 літ. N - огорожа, 1/2 літ. N3 - огорожа, 1/2 літ. N6 - хвіртка, 1/2 літ. N6 - ворота. Реальна частка співвласника [PERSON] становить 45/100 частин, що на 5/100 частин менше ідеально належної. У свою чергу, [PERSON] з часткою 1/2 пропонується виділити: а) житловий будинок літ. А з прибудовою а у складі приміщень - кухня 1-3 (9,8 кв.м.), коридор 1-4 (5,4 кв.м.), житлова кімната 1-8 (18,6 кв.м.) загальною площею 33,8 кв.м.; б) з господарських будівель та споруд: літ. Б - літня кухня, 1/2 літ. Г - яма вигрібна, 1/2 літ. І - вимощення, 1/2 літ. N - огорожа, 1/2 літ. N3 - огорожа, 1/2 літ. N6 - хвіртка, 1/2 літ. N6 - ворота. Реальна частка співвласника [PERSON] становить 55/100 частин, що на 5/100 частин більше ідеально належної. Розподіл горища провадиться співвісно по вертикалі стінам, які розділяють будинок на дві квартири, що забезпечує доступ кожного із співвласників до належної частини перекриття та покрівлі для можливості його обслуговування та ремонту. Ринкова вартість виділених часток співвласника [PERSON] складає 163776 грн., співвласника [PERSON] - 200171 грн. Розмір грошової компенсації співвласнику [PERSON] , частка якої зменшиться, становить 18197 грн. В постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16.04.2004 року № 7 зазначено, що якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовано будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач, слід виходити з розміру їх частки у вартості будинковолодіння на час виникнення спільної часткової власності. При вирішенні спору суд, з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень, можливість проходу з вулиці на подвір"я. На думку суду, запропонований експертом варіант поділу житлового будинку з господарсько-побутовими спорудами та земельної ділянки є найбільш раціональним, так як з найменшим відхиленням від ідеальних часток розподіляє між співвласниками вказане нерухоме майно. Так, виділені в спільне користування господарські будівлі та споруди забезпечують безперешкодний доступ кожного із співвласників до житлового будинку, , в тому числі до інженерних мереж для їх обслуговування. Таким чином, суд приходить до висновку про поділ житлового будинку за адресою: [ADDRESS] між сторонами згідно запропонованого експертом варіанту поділу житлового будинку, зазначеного у висновку № 116/20 від 07.12.2020 року, експертом за результатами судової будівельно-технічної експертизи, проведеної ПП «Науково-дослідна лабораторія судових експертиз» та у графічному додатку № 2 до нього, що виражається наступним чином. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, оскільки здійснити поділ житлового будинку з ідеальними частками співвласників неможливо. Крім того, згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу та витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Так, 10.03.2020 року між позивачем та адвокатом Завгороднью В.В. було укладено договір про надання професійної правничої допомоги, згідно якого адвокат зобов`язалася надавати професійну правничу допомогу [PERSON] у Ленінському районному суді м. Кіровограда у справі № 405/9006/19, а [PERSON] - сплатити грошову винагороду (гонорар) адвокату (а.с. 64-65). На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу представником позивача надано розрахунок гонорару, згідно якого адвокатом надано правничу допомогу наступного характеру: зустріч, консультація клієнта, узгодження правової позиції - 200 грн; подання позову - 500 грн.; збір доказів, вивчення та наліз первинної документації - 500 грн.; вивчення судової практики, опрацювання законодавчої бази - 500 грн.; складання клопотання про призначення експертизи - 400 грн.; складання заяви про уточнення позовних вимог - 400 грн. гонорар адвоката за представництво у суді - 4000 грн. Загальна вартість наданої адвокатом правничої допомоги становить 6200 грн. Дані послуги були надані повністю та згідно квитанції № 1 від 10.03.2020 року оплачені [PERSON] у розмірі 6000 грн. (а.с. 66, 67). При визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката суд виходить з критерію реальності адвокатських послуг (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхньої вартості, виходячи з конкретних обставин справи. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги складність справи та виконані адвокатом роботи по даній справі, витрачений ним час, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, участь представника позивача у судових засіданнях, суд приходить до висновку, що розмір заявлених вимог про відшкодування витрат на правничу допомогу в сумі 6000 грн. є співмірним, а тому вимоги позивача про стягнення на її користь витрат на професійну правничу допомогу підлягають задоволенню у розмірі 6000 грн. Згідно ст. 139 ЦПК України експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Так, позивач оплатила проведення будівельно-технічної експертизи вартістю 2800 грн. (а.с. 94), а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 2800 грн. понесених позивачем витрат на проведення експертизи. Крім цього, відповідно вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1536,80 грн. та з відповідача в дохід держави підлягає стягненню 768,40 грн. судового збору.

Outcome: partial