Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-06 00:00:00

10.08.2021 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Дарницької районної в місті Києві Державної адміністрації про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 0,0780 га розташована на території с/м «Струмок» Бортниківської сільської ради переданої для ведення садівництва, садовий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] та за життя померлим було укладено Угоду (стандарт безподатковий для пенсіонерів) одержувачів зарплати та соціальних виплат на три місяці. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою COVID-19. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину позивач отримала відмову в звязку з пропуском строку подання заяви на прийняття спадщини передбаченого чинним законодавством. Після цього змушена звернутися з даним позовом до суду. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.08.2021 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви. 08.09.2021 року надійшла заява від позивача про усунення недоліків позовної заяви які були підставою для залишення її без руху. 09.09.2021 року Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. 22.09.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву де зазначено, що Дарницька районна в місті Києві Державна адміністрація заперечує проти позову і вважає що позов не підлягає до задоволення в повному обсязі. Підставою відмови в позові є те, що відповідно до ч.3 ст.1277 ЦК України, спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно за його місцезнаходженням. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 30.09.2010 № 787 «Про організаційно-правові заходи пов`язані з виконанням рішення Київської міської ради від 09.09.2010 № 7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві» була утворена Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, яка підпорядкована Київській міській державній адміністрації. У зв`язку з припиненням діяльності Дарницької районної у м. Києві ради шляхом ліквідації з 31.10.2010 єдиним представницьким органом міста Київ є Київська міська рада. В зв`язку з чим просять відмовити у задоволені позовної заяви. Крім того просять справу слухати у відсутність їх представника. 12 листопада 2021 року від позивача надійшло клопотання про заміну первісного відповідача на належного Київську міську раду. 15.11.2021 Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва замінено первісного відповідача Дарницьку районну в місті Києві Державну адміністрацію належним відповідачем Київську міську раду. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.11.2021 року передано за підсудністю до Фастівського міськрайонного суду Київської області. 03.02.2022 року Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області цивільну справу за позовною заявою [PERSON] до Київської міської ради, Третя особа Приваний нотаріус Турчак Світлана Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини прийнято до розгляду. В підготовче судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій позовні вимоги підтримала, справу просила розглянути в її відсутність, закрити підготовче провадження та перейти до судового розгляду. В підготовче судове засідання представник відповідача не з`явився, про час слухання справи повідомлений належним чином. Третя особа приватний нотаріус Турчак С.М., надала до суду клопотання про слухання справи у її відсутність. 23.05.2022 року Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області підготовче судове засідання у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, Третя особа Приваний нотаріус Турчак Світлана Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини закрито та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій позовні вимоги підтримала, справу просила розглянути в її відсутність. В судове засідання представник відповідача не з`явився, про час слухання справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При вивченні письмових матеріалів, які містяться в справі, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого Дарницьким районним у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено відповідний актовий запис № 1916. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на земельну ділянку площею 0,0780 га розташована на території с/м «Струмок» Бортниківської сільської ради переданої для ведення садівництва, що підтверджується Державним актом на прво власності на земельну ділянку Серії ЯА № 386814 від 1205.2005, садовий будинок який знаходиться в [ADDRESS] згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 15.11.2004 року. Спадкодавець заповіту не залишив. Спадкоємцями першої черги за законом є позивач, як дочка спадкодавця. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач в передбачений ст.1270 ЦК України шести місячний строк не звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини. При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна після смерті батька, [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу листом від 23.06.2021 року № 139/01-16/2021, повідомила позивача про пропуск строку для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України та рекомендовано звернутися до суду для визначення додатково строку для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Верховний суд у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року вказав, що одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Водночас, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею заяви до суду є незначний, а також враховуючи обставини які були зазначені позивачем у позові для обґрунтування своїх позовних вимог що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не має стати причиною усунення її від права спадкування, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved