Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до Кам`янського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , третя особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Кам`янська міська рада Черкаської області. Позивачка просить стягнути з відповідача а її користь майнову шкоду в розмірі 51443 грн., моральну шкоду в розмірі 10288 грн. 60 коп. та кошти за послуги експерта в розмірі 2000 грн. Свої вимоги позивачка мотивує тим, що вона є власницею квартири [ADDRESS] . Декілька років тому відповідач [PERSON] встановив кондиціонер на несучій стіні багатоповерхового будинку, який знаходиться на частині несучої стіни квартири позивачки. За цей час, в місці встановлення кондиціонера полущилася краска несучої стіни, в кімнаті квартири [PERSON] з`явилася пліснява та грибок, що завдає їй дискомфорт, шкодить здоров`ю. 24.01.2022 майстром КП «Кам`янка-Житло» було встановлено, що в кімнаті квартири позивачки лівий вугол біля вікна кімнати має сліди затікання, тріщини на шпаклівці стіни, відпадання штуратурки багета на стелі. З вуличної сторонни даної стіни встановлено кондиціонер, що належить відповідачу. Над кондиціонером встановлено металеве покриття та під час опадів вода з покриття потрапляє на стіну кімнати №15. 26.01.2022 позивачка надіслала заяву на адресу відповідача про демонтаж кондиціонера та відновлення стіни квартири позивачки. 27.01.2022 виконавчим комітетом було складено акт остеження технічного стану житлового приміщення та встановлено, що накриття яке наявне над кондиціонером наносить шкоду стіні із фасадної сторони будинку та внутрішній частині житлової кімнати позивачки. 07.02.2022 [PERSON] для встановлення вартості відновлюваного ремонту квартири заключила договір з суб`єктом оцінюючої діяльності ФОП [PERSON] , відповідно до висновку експертного дослідження розмір шкоди завданої позивачкі становить 51443,00 грн. Також позивачка вказує, що через розповсюдження пісняви та грибка в квартирі, їй було завдано моральну шкоду. Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 22.02.2022 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 06.03.2022 підготовче провадження по справі закрито та призначено до судового розгляду по суті. Позивачка у судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за місцем реєстрації. До суду повреталися конверти з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. До суду було подано заяву про розгляд справи за відсутності представника міської ради, проти задоволення позову не заперечують. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти і відповідні ним правовідносини. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 296278952 від 25.01.2022 (а.с. 7), договором купівлі-продажу від 26.08.2002 (а.с. 8), витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4566553 від 27.08.2004 (а.с. 10). Також позивачкою надано заяву [PERSON] від 20.10.2003 відповідно до якої вона отримала кошти від [PERSON] в сумі 2650 грн., згідно умов договору купівлі-продажу квартири від 26.08.2003 (а.с. 9). Згідно акту від 24.01.2022, складеного майстром КП «Кам`янка-Житло» [PERSON] вбачається, що 24.01.2022 оглянуто квартиру [ADDRESS] . При огляді встановлено, що зала квартири розміром 4м х 5м., лівий вугол біля вікна кімнати має сліди затікання, тріщини на шпаклівці стіни, відпадання штукатурки багета на стелі. З вуличної сторони даної стіни встановлено кондиціонер, що належить власнику квартири [ADDRESS] цього будинку. Над блоком кондиціонера облаштовано металеве накриття. Під час опадів вода з накриття потрапляє на стіну кімнати квартири [ADDRESS] (а.с. 11). 26.01.2022 [PERSON] надіслала [PERSON] заяву, де просила демонтувати кондиціонер з стіни [PERSON] та перенести в інше місце, відновити стіну квартири [PERSON] до попереднього стану (а.с. 12-13). 26.01.2022 [PERSON] звернулась із заявою до Кам`янської міської об`єднаної територіальної громади Черкаського району Черкаської області, де просила надати письмовий висновок щодо доцільності демонтування кондиціонеру з стіни [PERSON] та перенесення кондиціонеру в інше місце, надати письмовий висновок щодо відновлення стіни квартири [PERSON] до попереднього стану та скласти акт обстеження щодо самовільного встановлення кондиціонера жителями квартири [ADDRESS] (а.с. 14). На що позивачка отримала повідомлення №212/02-15 від 27.01.2022 та відповідно до якого 27.01.2022 комісією було проведено обстеження фасаду двоповерхового будинку по [ADDRESS] , та житлової кімнати квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] . За результатами обстеження було складено Акт обстеження технічного стану житлового приміщення №1 від 27.01.2022 та встановлено, що наявне покриття над кондиціонером наносить шкоду стіні із фасадної сторони будинку, а також внутрішній житловій кімнаті квартири позивачки. Під час проведення обстеження [PERSON] , який є власником квартири [ADDRESS] та кондиціонера, в присутності позивачки та членів комісії надав згоду на демонтаж вищевказаного кондиціонера (а.с. 15). Згідно акту обстеження технічного стану житлового приміщення №1 від 27.01.2022 вбачається, що було обстежено квартиру [ADDRESS] . Встановлено, що наявне накриття над кондиціонером наносить шкоду (під час опадів) стіні із фасадної сторони будинку, а також внутрішній житловій кімнаті квартири [ADDRESS] (а.с. 16). 07.02.2022 було укладено договір №01/А-2022 на проведення оцінки майна, відповідно до якого [PERSON] (замовник) доручає, а суб`єкт оціночної діяльності ФОП [PERSON] (виконавець) бере на себе виконання робіт з оцінки майна та визначення ринкової вартості матеріальних збитків завданої власнику квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 17). 18.02.2022 було складено акт прийому-передачі наданих послуг між [PERSON] та суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Згідно акту виконавець своєчасно та в повному обсязі надав послуги з оцінки майна та визначення ринкової вартості матеріальних збитків (заподіяної шкоди) завданої власнику квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Загальна вартість послуг складає 2000 грн., без ПДВ (а.с. 18). Та надано розрахунок №05 від 18.02.2022 (а.с. 19). Відповідно до квитанції №N0JO05612M від 18.02.2022 [PERSON] сплатила ФОП [PERSON] вартість послуг, які були надані останнім (а.с. 20). Зі звіту про оцінку майна матеріальні збитки, завдані власнику житлової квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] вбачається, що на підставі аналізу результатів обстеження, техніко-економічних розрахунків, вартість відтворення (матеріальні збитки) завдані власнику кімнати (літ. 2) житлового будинку, розрахована за витратним підходом станом на 07.02.2022 визначена в 51443 грн. (а.с. 21-37). Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Разом з тим, виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. З метою визначення вартості матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок пошкодження квартири, позивач зверталася до суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Згідно зі Звітом про оцінку майна від 14.02.2022, проведеного даним суб`єктом оціночної діяльності розмір матеріального збитку завданого квартирі позивачки складає 51443 грн., а вартість проведення оцінки розміру майнової шкоди в розмірі 2000,00 грн. підтверджується копією рахунку №05 від 18.02.2022. Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Судом встановлено, що Звіт про оцінку майна від 14.02.2022, що складений ФОП [PERSON] містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтовані, чіткі висновки з поставлених питань. Оцінивши вказаний вище Звіт у сукупності з дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, суд не знайшов обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи, а тому приймає його до уваги в якості належного та допустимого доказу при визначенні розміру матеріальної шкоди. Таким чином, враховуючи відомості, що містяться в звіті про оцінку майна, акті обстеження технічного стану житлового приміщення (будинку, квартири) №1 від 27.01.2022 а саме, що наявне накриття над кондиціонером наносить шкоду (під час опадів) стіні із фасадної сторони будинку, а також внутрішній житловій кімнаті квартири [ADDRESS] , та відомості з акту від 24.01.2022, суд приходить до висновку, що саме відповідач має нести відповідальність за спричинену позивачу шкоду, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивачки 51443 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування завданої їй матеріальної шкоди є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 10288 грн. 60 коп. у рахунок відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п.п.3, 9 Постанови Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість подовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого-спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Таким чином, вирішуючи питання про стягнення моральної шкоди, суд ураховує такі критерії визначення розміру відшкодування моральної шкоди, як ступінь вини відповідача, який не намагався вирішити питання про відшкодування шкоди у добровільному порядку, внаслідок чого позивач була вимушена звернутись до суду за захистом своїх порушених прав, пов`язаних з цим глибину її душевних страждань, а також те, що позивачка є інвалідом другої групи, розповсюдження плісняви і грибка в квартирі призвело до неможливості використання квартири без ремонту, що потребує значних зусиль, часу, та не могло не вплинути на звичний, розмірений спосіб життя. Суд оцінює розмір спричиненої моральної шкоди в 5000 гривень, яку вважає достатньою для розумного задоволення потреб позивача і не призведе до її збагачення та при встановлених обставинах становитиме достатньо справедливу сатисфакцію. Також з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати понесені для встановлення розміру завданої шкоди в розмірі 2000 грн., які відповідно до положень ст. 133 ЦПК України є судовими витратами. Крім того, суд вважає за необхідне, на підставі ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідача [PERSON] на користь держави судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп. за подачу даного позову до суду, оскільки позивачка [PERSON] від сплати такого збору звільнена на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як особа з інвалідністю 2-ї групи. Враховуючи наведене вище та

Outcome: partial