Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-16 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. У травні 2019 ро до Господарського суду Київської області звернулась [PERSON] із вищевказаним позовом, де просить визнати недійсним рішення Ради засновників Малого підприємства «Гера», які оформлені протоколом Ради засновників Малого підприємства «Гера» №8/18 від 01.08.2018; касувати реєстраційну дію №13551070014005402 про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи щодо Малого підприємства «Гера», а саме зміну складу учасників-засновників МП «Гера» - виключення [PERSON] зі складу учасників МП «Гера» Позовні вимоги обґрунтовуються такими обставинами. Рішенням загальних зборів від 06.04.1992 створено Мале підприємство «ГЕРА», угодою про продовження діяльності МП «ГЕРА» вирішено продовжити діяльність підприємства у складі засновників: [PERSON] та [PERSON] та визнати статут підприємства, зареєстрований від 27.04.1992 № 406-255-М. Пунктом 4 Угоди від 28.08.2001 визначено, що статутний фонд підприємства становить 100,00 грн. та розподіляється між засновниками порівну по 50 гривень. 31.05.1980 між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований шлюб, [INFO] [PERSON] помер. 14.06.2018 до Спадкового реєстру внесено запис про реєстрацію спадкової справи № 62573443, спадкоємцем є позивач у даній справі. 01.08.2018 [PERSON] як учасником МП «ГЕРА» проведено засідання ради засновників, згідно з яким вирішено виключити [PERSON] зі складу засновників та виплатити його частку спадкоємцям в строк до одного року. У подальшому, на підставі рішення, 01.08.2018 державним реєстратором відділу реєстрації Броварської районної державної адміністрації Київської області зареєстровано зміни у складі учасників МП «ГЕРА». Позивач не мала можливості реалізувати своє право на перехід до неї частки її померлого чоловіка, оскільки, до закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини, протоколом №8/18 від 01.08.2018 [PERSON] виключено зі складу учасників підприємства. Вважає, що рішення, які прийняті 01.08.2018 засіданням ради засновників відповідача та оформлені протоколом № 8/18, недійсні у зв`язку із відсутністю визначеного статутом кворуму, а також у зв`язку із підписанням вказаного протоколу не уповноваженою на це особою. Заперечення відповідача. У відзиві на позов представник відповідача зазначає, що 03.03.2018 засновнику підприємства [PERSON] стало відомо про смерть [PERSON] . Відповідно до вимог Статуту, у разі смерті, фізична особа-засновник підприємства перестає бути його учасником і втрачає здатність до участі в управлінні ним (у тому числі, не може брати участь у зборах Ради засновників особисто чи через представника). Таким чином померлий учасник не має голосу в управлінні підприємством, отже, з урахуванням зазначеного, очевидно, що під час проведення зборів 01.08.2018 [PERSON] був єдиним право- та дієздатним учасником підприємства, тобто, мав 100% голосів. Крім того, згідно з частиною 5 статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», у зв`язку з настанням певної обставини (смерті учасника) рішення про його виключення приймається без урахування голосів учасника. Тобто, [PERSON] виключено зі складу засновників та підписантів підприємства у зв`язку зі смертю відповідно до вимог чинного законодавства. Відносно аргументів позивача про спадкування права участі на управління підприємством, відповідач зазначає, про те що відповідно до положень статті 1219 ЦК України позивач не має жодних корпоративних прав на управління підприємством, з огляду на те, що зазначені права не можуть бути включені в спадщину. Ухвалою Господарського суду Київської області від 11 червня 2019 року відкрито провадження у даній справі у порядку загального позовного провадження. Рішенням Господарського суду Київської області від 24 вересня 2019 року відмовлено у задоволенні позову [PERSON] . Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27 лютого 2020 року вищевказане рішення Господарського суду Київської області від 24 вересня 2019 року скасовано, провадження у справі закрито. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01 квітня 2020 року вищевказану справу №911/1334/19 передано для продовження розгляду до Броварського міськрайонного суду Київської області. Ухвалою Броварського міськрайонного суду від 05 червня 2020 року постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 09 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача адвокат Глущенко Є.М. доводи позову підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив про задоволення позовних вимог. Представник відповідача та третьої особи у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Обставини справи, що встановлені судом. Відповідно до Рішенням загальних зборів від 06.04.1992 створено Мале підприємство "Гера" (далі - МП "Гера"). Угодою про\~продовження діяльності\~МП "Гера"\~від 22.08.2001\~вирішено продовжити\~діяльність підприємства\~у складі\~засновників: [PERSON] та [PERSON] та визнати статут підприємства, зареєстрований від 27.04.1992 № 406-255-М. Пунктом 4 Угоди визначено, що статутний фонд підприємства становить 100,00 грн. та розподіляється між засновниками порівну по 50 гривень. Відповідно до пункту 5 Угоди об`єктами права власності підприємства є грошові та майнові внески його засновників, майно, набуте внаслідок господарської діяльності та інше майно, придбане на підставах, не заборонених законом. Майно підприємства є колективною власністю його засновників. 31.05.1980 між [PERSON] та [PERSON] (прізвище після реєстрації шлюбу [PERSON] ) зареєстровано шлюб (Броварський міський відділ РАЦС Київської області, актовий запис № 176). Згідно з свідоцтвом, виданим Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, серії [NUMBER] - [PERSON] помер [INFO] . 14.06.2018 до Спадкового реєстру внесено запис про реєстрацію спадкової справи № 62573443. 01.08.2018 [PERSON] як учасником МП "Гера" проведено засідання ради засновників, згідно з яким вирішено виключити [PERSON] зі складу засновників та виплатити його частку спадкоємцям в строк до одного року. На підставі вказаного рішення 01.08.2018 державним реєстратором відділу реєстрації Броварської районної державної адміністрації Київської області зареєстровано зміни у складі учасників МП "Гера". 04.09.2018 державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавською В.В. видано свідоцтво про право на спадщину на [PERSON] , згідно з яким, спадщина складається з житлового будинку, проте, до неї не включено частку у розмірі 50% статутного фонду МП "Гера". Причини відмови\~в оформленні\~спадкових прав\~спадкоємців [PERSON] \~на частку статутного фонду МП "Гера" викладені в листі від 08.02.2019 Броварської міської державної нотаріальної контори. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини. Відповідно до ч. 1\~ст. 62 Господарського кодексу України\~підприємством є самостійний суб`єкт господарювання, створений компетентним органом державної влади або органом місцевого самоврядування, або іншими суб`єктами для задоволення суспільних та особистих потреб шляхом систематичного здійснення виробничої, науково-дослідної, торговельної, іншої господарської діяльності в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими законами. Відповідно до ч. 1\~ст. 63 Господарського кодексу України\~залежно від форм власності, передбачених законом, в Україні можуть діяти, зокрема, приватне підприємство, що діє на основі приватної власності громадян чи суб`єкта господарювання (юридичної особи). Статтею 113 Господарського кодексу України\~встановлено, що приватним підприємством визнається підприємство, що діє на основі приватної власності одного або кількох громадян, іноземців, осіб без громадянства та його (їх) праці чи з використанням найманої праці. Приватним є також підприємство, що діє на основі приватної власності суб`єкта господарювання - юридичної особи. Порядок організації та діяльності приватних підприємств визначається цим Кодексом та іншими законами. Порядок формування складу часників, розподілу часток, спадкування часток приватного підприємства не врегульований ані\~Цивільним кодексом України, ані\~Господарським кодексом України, ані іншими нормативно-правовими актами. Отже, відповідно до положень\~ст. 8 Цивільного кодексу України\~щодо вказаних правовідносин слід застосувати правові норми цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону). Оскільки МП "Гера" засноване на приватній власності кількох осіб (засновників), а його статутний капітал поділений між учасниками на частки, правильним є застосування до спірних у справі правовідносин положень\~Цивільного кодексу України\~та\~Господарського кодексу України, а також інших законів, які регулюють правовідносини, що виникають з діяльності товариства з обмеженою відповідальністю. Відповідно до ч. 1 ст.\~1218,\~1270 Цивільного кодексу України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1220 Цивільного кодексу України\~встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3\~статті 46\~\~\~\~цього Кодексу). Відповідно до\~ст. 253 Цивільного кодексу України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, що визначений місяцями, спливає у відповідне число останнього місяця строку (ч. 3\~ст. 254 Цивільного кодексу України). З наведеного вбачається, що позивачка мала право на прийняття спадщини ( [PERSON] , який помер [INFO] ) у період з 04.03.2018 по 04.09.2018. Згідно з положеннями\~ст.\~1219\~Цивільного кодексу\~України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами. Відповідно до ст. 55 (що була чинна до 17.06.2018) Закону України\~«Про господарські\~товариства» при реорганізації юридичної особи, учасника товариства, або у зв`язку із смертю громадянина, учасника товариства, правонаступники (спадкоємці мають переважне право вступу до цього товариства. При відмові правонаступника (спадкоємця) від вступу до товариства з обмеженою відповідальністю або відмові товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частки у майні, яка належала реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті учасника. У\~\~цих\~\~випадках\~\~розмір\~\~статутного капіталу товариства підлягає зменшенню. Отже, з 03.03.2018 по 16.06.2018 включно діяла норма, яка передбачала переважне право спадкоємця на вступ до товариства та згоду учасників на його вступ. 17.06.2018 набрав чинності\~Закон України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», ч. 1 ст. 23\~\~\~\~ якого встановлює, що у разі смерті або припинення учасника товариства його частка переходить до його спадкоємця чи правонаступника без згоди учасників товариства. Отже, з 17.06.2018 та станом на момент прийняття оскаржуваного рішення згода учасників товариства на вступ у товариство спадкоємця учасника, що помер, не вимагається. Водночас, п. 3 Глава\~VIII.\~Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»\~передбачає, що протягом року з дня набрання чинності цим Законом положення статуту товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю, що не відповідають цьому Закону, є чинними в частині, що відповідає законодавству станом на день набрання чинності цим Законом. Цей пункт не застосовується після внесення змін до статуту товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю. Згідно з пунктом 1.3. Статуту (в редакції, чинній на дату прийняття спірного рішення) з дозволу засновників дозволяється кооптація в числі засновників підприємства, інших фізичних і юридичних осіб. Тобто, Статутом підприємства передбачено надання згоди учасників підприємства на перехід до спадкоємця фізичної особи-учасника частки учасника (спадкодавця) у статутному капіталі. Крім того, ч. 5\~ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»\~(в редакції з 17.06.2018) визначено перелік документів, що подаються заявником для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю. Зокрема встановлено, що у випадку,\~якщо\~\~відповідно до статуту товариства вимагається згода інших учасників на вступ до товариства, подається також така згода, справжність підписів на якій засвідчується нотаріально. У подальшому положення\~ст.\~\~17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»\~щодо документів, що подаються заявником для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю були змінені. Так, пп. в п. 3 ч. 5\~ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»\~(в редакції з 02.11.2019) встановлено, що для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подається, зокрема, заява про вступ до товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю. Справжність підписів на документі, визначеному підпунктом "в" цієї частини, засвідчується нотаріально, з обов`язковим використанням спеціальних бланків нотаріальних документів. Разом з таким документом подається нотаріально засвідчена копія свідоцтва про право на спадщину. На підтвердження правонаступництва юридичної особи використовуються відомості Єдиного державного реєстру, у тому числі установчі документи такої юридичної особи, що містяться в Єдиному державному реєстрі. З аналізу вищевикладених положень закону та статуту вбачається, що на момент прийняття оскаржуваного рішення (01.08.2018) не було передбачено права спадкоємця на автоматичний вступ до товариства внаслідок прийняття спадщини, тоді як обов`язковою була наявність згоди інших учасників товариства. Виходячи з цього, прийняття рішення про вступ спадкоємця (правонаступника) до складу учасників ТОВ (ТДВ) на час виникнення спірних правовідносин належало до компетенції вищого органу товариства. Отже, лише після прийняття вищим органом ТОВ (ТДВ) позитивного рішення спадкоємець (правонаступник) частки у статутному капіталі міг стати учасником відповідного товариства. У свою чергу, товариство могло відмовитися від прийняття спадкоємця (правонаступника) до складу учасників. Чинне на час прийняття спірного рішення законодавство не обмежувало ТОВ (ТДВ) у такому праві (аналогічна правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 392/1213/17). У постанові Північного апеляційного господарського суду від 27.02.2020 року у зроблено висновок про те, що спір у даній справі стосується не корпоративних прав позивачки, позаяк законодавством не передбачено їх автоматичного переходу у разі відкриття спадщини, а реалізації позивачкою свого права на спадкування (прийняття спадщини) частки у статутному капіталі МП " [PERSON] ", належної померлому чоловікові [PERSON] . Відповідно до ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Так, у разі відмови правонаступника (спадкоємця) від вступу до ТОВ (ТДВ) або відмови товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала померлому учаснику, реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті) учасника. Отже, у зв`язку з прийняттям відповідачем рішення від 01.08.2018 (тобто до закінчення встановленого строку на прийняття спадщини), згідно з яким вирішено виключити [PERSON] зі складу засновників, позивачка була позбавлена можливості реалізувати своє право на спадкування усіх прав та обов`язків, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а саме, належної [PERSON] частки у статутному капіталі МП " [PERSON] ", оскільки при прийнятті останньою спадщини (04.09.2018 видано свідоцтво про право на спадщину) вказана частка не увійшла до спадкового майна саме у зв`язку з прийняттям відповідачем оскаржуваного рішення. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оспорюване рішення Ради засновників Малого підприємства «Гера», яке оформлене протоколом Ради засновників Малого підприємства «Гера» №8/18 від 01.08.2018, прийняте передчасно до закінчення строку на прийняття спадщині, порушує право позивачки на оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , тому позовні вимоги про визнання недійсним і скасування цього рішення підлягають задоволенню. Вимоги про скасування реєстраційної дії про державну реєстрацію змін до установчих документів, є похідними від вимоги про скасування рішенням від 01.08.2018, тому також підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved