Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-18 00:00:00

у серпні 2021 року позивач [PERSON] звернулась із позовом до [PERSON] про стягнення відшкодування завданої залиттям квартири матеріальної шкоди у сумі 13 392 грн 20 коп.; відшкодування моральної шкоди у сумі 9 000 грн. 1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 1.1. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] із листопада 1996 року. У квартирі № 64 цього ж будинку, де проживає і власником якої є [PERSON] , [INFO] відбувся прорив труби у системі холодного водопостачання та, у зв`язку із цим - залиття квартири № 60 поверхом нижче. Відповідно до звіту про оцінку вартості відновного ремонту квартири [ADDRESS] після залиття, вартість пошкодженого майна і ремонту складає 13 392 грн 20 коп. Позивачка вважає вину відповідачки доведеною, у зв`язку із відмовою добровільно відшкодувати суму збитків, просить її стягнути у судовому порядку. Свої моральні страждання позивачка обґрунтовує тим, що після залиття кухня стала непридатною для використання; протягом двох місяців [PERSON] була позбавлена нормальних умов життя - не могла приготувати їжу. Лише після ремонту власними силами і засобами частково повернула попередній стан майна. Моральну шкоду позивач оцінила у 9 000 грн. 1.2. У відзиві на позов [PERSON] визнала позовні вимоги у частині стягнення відшкодування майнових збитків на суму 8 655 грн 84 коп. У задоволенні решти позовних вимог просила відмовити. Таку позицію обґрунтувала тим, що враховуючи визначені експертом площі пошкоджених поверхонь кухні і санвузла, вартість пошкодженої кухонної шафи, вартість закуплених відповідачкою товарів для ремонту, витрати на відновлювальний ремонт у результаті затоплення повинні становити саме 8 655 грн 84 коп. Водночас відповідач заперечила обставини щодо завдання позивачці моральних страждань, адже від відшкодування завданих збитків не відмовлялась, у червні 2021 року придбала будівельних матеріалів на 2 113 грн 50 коп., домовилась із фахівцем, який міг би забезпечити виконання деяких робіт по ремонту, з яким позивач зустрічалась і у червні 2019 року отримала від нього ще 380 грн. Зважаючи на принципи добросусідства [PERSON] намагалась врегулювати ситуацію, а звернення позивачки із даним позовом до суду стало несподіванкою і також спричинило душевні страждання. 2. Рух справи у суді. Позовна заява надійшла до суду 09.08.2021. Провадження за вказаним позовом у справі відкрите 16.09.2021; розгляд справи постановлено продоїти за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із викликом сторін. 20.02.2022 дану цивільну справу передано на розгляд іншому складу суду; 24.01.2022 справу прийнято до провадження і призначено до судового розгляду на 23.02.2022, відкладено на 25.03.2022, 15.04.2022, 19.05.2022. 3. Застосовані норми права. Відповідно до частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин першої, другої статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. 4. Фактичні обставини справи та висновки. [PERSON] володіє і користується квартирою [ADDRESS] . [PERSON] зареєстрована і проживає у квартирі [ADDRESS] . Квартира № 64 знаходиться поверхом вище над квартою [ADDRESS] 10.06.2021 у квартирі № 64 трапилась аварія на системі внутрішньо квартирного холодного водопостачання. Унаслідок вказаної події постраждало майно квартири № 60 цього будинку: пошкоджено стелю, стіни, підлогу кухні; пошкоджено стелю, стіни санвузла; пошкоджено лінолеум, меблі кухонні (шафи, полиці на кухні, шафу у туалеті). Вказані обставини підтверджено відповідним актом про залиття від 10.06.202 (арк. спр. 14). Відповідно до висновку про вартість майна (вартості відновного ремонту квартири після залиття за адресою: [ADDRESS] ) від 02.07.2021 (арк. спр. 25-39), замовником якого є [PERSON] , відбулось затоплення і пошкодження кухні (6,4 кв.м), санвузла (2,7 кв.м). Площа пошкоджених стін - 9,3кв.м, підлоги - 6,4кв.м. (арк. спр. 31 зворот). Враховуючи висоту приміщення (2,5м), площу затопленої стелі, стін, підлоги кухні і санвузла, визначених експертом як пошкоджених, за результатами застосованого «будівельного калькулятора» вартість робіт для відновлювального ремонту становить 7 954 грн 30 коп., з яких: - знімання шпалер (9,3 кв.м) - 288 грн 34 коп.; - шпаклювання стін шпаклівками під шпалери (9,3 кв.м) - 1 599 грн 68 коп.; - обклеювання стін шпалерами (9,3 кв.м) - 762 грн 68 коп.; - демонтаж штукатурки (5 кв.м) - 315 грн; - штукатурні робот (5 кв.м) - 720 грн; - ґрунтовка стін під штукатурку (5 кв.м) - 75 грн; - ґрунтування стін, стелі (19.9 кв.м) - 298 грн 50 коп.; - фарбування стін водоемульсійною фарбою (5 кв.м) - 340 грн; - фарбування стелі водоемульсійною фарбою (9,1 кв.м) - 701 грн; - монтаж настінних декорів (багет 7,3 м) - 905 грн; - шпаклювання, фарбування багета (7,3 м) - 482 грн; - розбирання покриття підлоги з лінолеуму (6,4 кв.м) - 256 грн; - улаштування покриття з лінолеуму (6,4 кв.м) - 474 грн; - прибирання приміщень (9,1 кв.м.) - 737 грн 10 коп. Вартість необхідних матеріалів для відновлювального ремонту усього становить 788 грн, з яких: - цемент (25 кг) - 62 грн; - фарба водоемульсійна (2,5 кг) - 265 грн; - шпаклівка (30 кг) - 132 грн; - грунтівка (10 л) - 289 грн; - багет (7,3м) - 40 грн. При цьому судом враховано, що станом на 02.07.2021 відповідач придбала для ремонту позивачу шпалери (2 рулони на суму 952 грн), клей для шпалер вартістю 88 грн. Позивач у судовому засіданні ствердила, що вказаної кількості шпалер і клею вистачило для відновлювального ремонту. Також [PERSON] придбала і передала [PERSON] лінолеум (5,8 кв.м) вартістю 1 044 грн. Вказані обставини підтверджено копіями видаткової накладної від 16.06.2021 (арк. спр. 69); товарного чека від 16.06.2021 (арк. спр. 72), поясненнями позивача у судовому засіданні. На підставі звіту про оцінку вартості відновного ремонту судом враховано, що середня вартість шафок, які деформувались унаслідок залиття складає 2 100 грн (арк. спр. 32 зворот). Отже, загальна вартість робіт для відновного ремонту, яка підлягає відшкодуванню, становить 7 954 грн 30 коп.; вартість матеріалів для відновлювального ремонту, яка підлягає відшкодуванню, становить 788 грн; усього - 8 742,30 грн. Також, суд вважає обґрунтованим, у даному випадку, застосування коефіцієнтів зносу матеріалів: згідно з середніми нормативними термінами експлуатації елементів та матеріалів, обклеювання стін шпалерами - 5 років, фарбування водоемульсійними - 5 років, підлога постелена лінолеумом - 20 років, фактичного терміну експлуатації - 1 рік (останній ремонт був 18 місяців тому). Відтак, остаточна вартість відновного ремонту складає: (256+474)х0,2+(8 742,30-256-474)х0,8=146+6 406,84=6 555,84 грн. Вартість кухонних меблів, яка підлягає відшкодуванню, становить 2 100 грн. Таким чином, враховуючи відомості, що містяться в акті про затоплення, а саме, що залиття квартири позивача сталось за вини відповідача, суд приходить до висновку, що саме відповідач має нести відповідальність за спричинену позивачу шкоду, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 8 655 грн 84 коп. (6 555,84 грн. + 2 100 грн.) в рахунок відшкодування завданої їй матеріальної шкоди є обґрунтованими та підлягають задоволенню. У задоволенні позову щодо стягнення із відповідача на користь позивача витрат на відновлювальний ремонт квартири у сумі 4 736 грн 36 коп. необхідно відмовити, оскільки розрахунок вартості робіт та матеріалів у цій частині здійснено без урахування площ пошкоджених поверхонь затопленого приміщення та фактично відшкодованих матеріалів для ремонту (клопотань про виклик експерта у судове засідання для надання пояснень сторони не заявили). Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача 9 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди, суд керується таким. Відповідно до частини першої статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Частиною другою статті 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Як роз`яснено у пунктах 4, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», позивач повинен зазначити у чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він виходив при цьому. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. На переконання суду позивач не довела, що у зв`язку із встановленими обставинами щодо залиття її квартири з вини відповідача, їй було заподіяно моральну шкоду. При цьому враховано, що у позовній заяві, мотивуючи позовні вимоги у частині заявленої моральної шкоди, [PERSON] вказала, що у зв`язку із небажання відповідачки добровільно відшкодувати завдану шкоду, позивач протягом двох місяців була позбавлена нормальних умов життя (можливості приготування і споживання їжі) та зверталась за допомогою до сторонніх осіб. Як встановлено залиття квартири відбулось 10.06.2021, а уже 16.06.2021 [PERSON] придбала [PERSON] матеріали для ремонту (шпалери, клей для шпалер, лінолеум). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] зазначив, що у червні 2021 на прохання [PERSON] зустрівся із [PERSON] , запропонував останній допомогу, дав їй 380 грн (суму визначила сама [PERSON] ), домовились про виконання потрібних робіт; однак пізніше дізнався, що [PERSON] звернулась з даним позовом до суду. Доказів про отримання допомоги від інших осіб протягом двох місяців після затоплення квартири позивач суду не надала. Будь-яких інших доказів на підтвердження моральної шкоди (наявність душевних переживань, погіршення стану здоров`я тощо), наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями (рішеннями) відповідача та заподіянням йому шкоди, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди тощо позивач суду не надав. Сам лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди, у той час як моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними, достатніми та допустимими доказами. Таким чином, позовна вимога про стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 9 000 грн не підлягає до задоволення. 5. Розподіл судових витрат. [PERSON] у позовній заяві просила стягнути із відповідача на її користь 6 500 грн витрат на правничу допомогу. Згідно із частиною шостою статті 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Відповідно до частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання цих вимог суд вправі з власної ініціативи зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Приймаючи до уваги часткове задоволення позовних вимог, характер спірних правовідносин, сталість судової практики з порушеного перед судом питання, а також те, що дана справа є справою незначної складності, провадження здійснювалося в порядку спрощеного позовного провадження, в зв`язку з чим представник позивача приймала участь у чотирьох судових засіданнях (21.10.2021 - 2 хвилини, 18.11.2021 - 2 хвилини, 16.12.2021 - 7 хвилин, 23.02.2022 - 27 хвилин), суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача 1 500 гривень підтверджених належними доказами витрат на професійну правничу допомогу. Враховуючи викладене,

Outcome: partial