Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-22 00:00:00

19.03.2021 року [PERSON] через засоби поштового зв`язку звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із позовом про визначення додаткового строку тривалістю три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] у м. Києві померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] . До складу спадкового майна входить: 1/3 частка квартири в [ADDRESS] ; Ѕ частка в праві власності на садовий будинок загальною площею 111,7 кв.м., житловою 30,9 кв.м. та земельна ділянка площею 0,06 га по [ADDRESS] ; Ѕ частка нежитлового приміщення № 391 (офіс № 2) в будинку [ADDRESS] . Зазначено, що позивачка та відповідач є спадкоємцями за законом першої черги після смерті [PERSON] , спадщину прийняли, оскільки постійно проживали разом зі спадкодавцем та між ними існувала усна домовленість з приводу розподілу спадкового майна. Однак, реалізувати свої спадкові права в нотаріальному порядку позивачці не представилось можливим, оскільки постановами державного нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно через пропуск строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та відсутність оригіналів правовстановлюючих документів і реєстрації права власності спадкодавця на вказане майно. Вказано, що 17.06.2020 року позивачка зверталась до Сьомої Київської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, яке належало померлій матері позивачки [PERSON] , однак у видачі свідоцтва постановою № 1630/02-31 від 17.06.2020 було відмовлено у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини та не наданням доказів постійного проживання позивачки разом з померлою. Зазначено, що у липні 2020 року позивачка звернулась до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.10.2020 по справі № 753/10818/20 вказана заява була задоволена та встановлено факт постійного проживання [PERSON] зі спадкодавцем - матір`ю [PERSON] , яка померла [INFO] , на час смерті за адресою: [ADDRESS] . Однак постановою Київського апеляційного суду від 17.02.2021 зазначене рішення суду першої інстанції скасоване через наявність спору про право і роз`яснено право на звернення до суду із позовною заявою на загальних підставах. Позивачка стверджує, що вона з 29.08.1974 року постійно проживала зі спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] , проте з 28.08.2008 року зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Вона здійснювала догляд за своєю матір`ю, допомагала по господарству, систематично сплачувала комунальні послуги за вказану квартиру, у період з 08.06.2018 по 09.06.2018 сплатила кошти 2641,10 грн. на лікування матері [PERSON] та за період стаціонарного лікування останньої з 12.06.2018 по 29.06.2018 сплатила кошти у розмірі 42455,54 грн. Після смерті [PERSON] внаслідок хвороби рак шлунку вона особисто понесла усі витрати по похованню своєї матері. Позивачка вказує, що строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, оскільки, проживаючи спільно зі спадкодавцем, в силу закону вважала себе такою, що прийняла спадщину. З посиланням на норми ст. ст. 1216, 1220, 1258, 1261, 1268, 1272, 1296, 1297 ЦК України позивачка просить задовольнити позов. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12.04.2021 року справа направлена для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва (а.с. 67, 68). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.06.2021 року відкрите провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання (а.с. 77). 02.08.2021 року до суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву з проханням відмовити в позові з посиланням на безпідставність, необґрунтованість та незаконність позовних вимог. Зазначено, що позивачкою жодних доводів про поважність причин пропуску строку прийняття спадщини не вказується. Також зазначене у позові [PERSON] спадкове майно не було спадковою масою у спадковій справі № 367/2019. Все це майно належить виключно відповідачу [PERSON] і не було предметом спадкування. Після смерті [INFO] [PERSON] відповідачем було прийнято спадщину та 13.06.2019 року видано свідоцтво про право на спадщину за законом, як спадкоємцю своєї дружини [PERSON] . У позивачки не було будь яких причин пропустити строк на подачу заяви нотаріусу. Ще за життя спадкодавця остання та відповідач матеріально забезпечували позивачку, купували [PERSON] автомобілі, надавали кошти, які отримували від здачі в оренду квартири [ADDRESS] , а самі з 2006 року проживали в садовому будинку [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] позивачка продовжувала користуватися коштами отриманими від оренди вказаної квартири, вона там не проживала та самовільно змінила замки від цієї квартири, щоб унеможливити відповідачу, як власнику, зайти у свою квартиру, у зв`язку з чим відповідач звертався до Дарницького управління поліції. Не відповідає дійсності, що позивачка несла витрати на поховання матері, оскільки всі витрати були оплачені роботодавцем з місця роботи [PERSON] (а.с. 83-89). Ухвалою суду від 27.09.2021 року підготовче провадження було закрите, справа призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 28.10.2021 року (а.с. 108). Ухвалою суду від 28.10.2021 р. задоволено клопотання представника позивачки Лантуха Я.В. про витребування доказів, витребувано від Сьомої Київської державної нотаріальної контори копію матеріалів спадкової справи № 367/2019 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 125-126). 02.12.2021 року до суду від Сьомої Київської державної нотаріальної контори на виконання вимог ухвали про витребування доказів від 28.10.2021 року надійшла копія спадкової справи № 367/2019 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 138-172). Ухвалою суду від 11.01.2022 року клопотання представника позивачки [PERSON] Лантуха Я.В. про витребування доказів залишено без задоволення (а.с. 195-197). Ухвалою суду від 26.01.2022 року задоволено клопотання представника позивачки Лантуха Я.В. про витребування доказів, витребувано від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори інформацію: чи зверталась у 2018 році [PERSON] до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; чи заводилася спадкова справа за відповідною заявою [PERSON] ; в рамках якої справи було направлено запит Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації за вихідним № 6559/01-16 від 15.11.2018 року (а.с. 222-225). 10.02.2022 року до суду на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 26.01.2022 року про витребування доказів від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшла відповідь від 04.02.2022 за № 474/01-16 (а.с. 233). В судовому засіданні позивачка та її представник Лантух Я.В. підтримали позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві та просили задовольнити позов. Позивачка суду пояснила, що не пам`ятає яку саме заяву вона подавала до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, також вона приходила з відповідачем до нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини. Представник позивачки пояснив, що [PERSON] опікувалась спадкодавцем, несла витрати по утриманню спадкового майна, прийняла спадщину, вважала, що є спадкоємицею після смерті своєї матері, в межах шестимісячного строку зверталась до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, проте така заява втрачена, тому з`ясувалось, що позивачка з невідомих причин пропустила строк для прийняття спадщини. Відносини між сторонами у справі були довірливими. Спадкове майно було зареєстроване на ім`я відповідача. Відповідач та його представник [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, посилаючись на безпідставність та недоведеність позовних вимог. Представник відповідача пояснив, що позивачка мала фізичну можливість звернутися до нотаріальної контори та подати заяву про прийняття спадщини, що нею зроблено не було. Представник третьої особи Сьомої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа була повідомлена належним чином, суду подавала заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Суд, вислухавши пояснення сторін по справі та їхніх представників, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії [NUMBER] та свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 7, 8). Відповідач [PERSON] перебував з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі з 29.06.1988 року (копія свідоцтва про укладення шлюбу - а.с. 9). [INFO] [PERSON] померла (а.с. 10, 11). Отже, позивачка є спадкоємицею першої черги за законом, відповідно положень ст. 1261 ЦК України, як донька спадкодавці [PERSON] , [INFO] . У позовній заяві зазначено, що спадковим майном є 1/3 частка квартири [ADDRESS] ; Ѕ частка у праві власності на садовий будинок загальною площею 111,7 кв.м., житловою 30,9 кв.м., земельна ділянка площею 0,06 га по [ADDRESS] та Ѕ частка нежитлового приміщення № 391 (офіс № 2) в будинку [ADDRESS] . Згідно копії паспорта серії [NUMBER] , позивачка [PERSON] з 28 серпня 2008 року зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4-5 зв.). За відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 19.11.2018 № 5830, [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] - з 17.05.1994, знята з реєстраційного обліку 11.07.2018 у зв`язку зі смертю; за вказаною адресою також зареєстрований відповідач [PERSON] з 17.05.1994 (а.с. 141 зв.). Відповідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] закінчився 29.12.2018 р. З матеріалів спадкової справи № 367/2019 до майна померлої [PERSON] яка була відкрита 13.06.2019, вбачається, що до Сьомої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті дружини звертався відповідач [PERSON] 13.06.2019, на ім`я якого 13.06.2019 року видане свідоцтво про право на спадщину за законом на автомобіль марки Шевроле Нива (а.с. 139, 140, 155). Позивачка до Сьомої Київської державної нотаріальної контори подавала заяву від 17.06.2020 з проханням видати свідоцтво про право на спадщину на майно, яке належало померлій [PERSON] , або винести постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 157). 17.06.2020 державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1630/02-31, відповідно якої позивачці [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на майно, яке належало померлій [INFO] [PERSON] , у зв`язку зі спливом визначеного законом строку для прийняття спадщини та ненаданням доказів постійного проживання разом з померлою на час смерті (а.с. 160). Також позивачка 18.11.2020 вдруге подавала заяву до Сьомої Київської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало померлій [PERSON] , або винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 165 зв.). 18.11.2020 державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 4039/02-31, відповідно якої позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало померлій [INFO] [PERSON] у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів на спадкове майно (а.с. 166). Як роз`яснено у абзаці 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 3, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З пояснень позивачки, після смерті її матері вона зверталась до нотаріальної контори за місцем свого проживання де їй видали запит, пояснили, що спадкову справу відкрити не можуть, направили її в нотаріальну контору за місцем реєстрації її матері, куди вона приходила з відповідачем якому оформляли спадщину на автомобіль; нотаріус їй сказала оформити спадщину в судовому порядку. З матеріалів справи встановлено, що у листопаді 2018 року позивачка зверталась до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори у якій отримала на руки для оформлення після смерті [PERSON] спадщини запит адресований Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 15.11.2018 про надання інформації щодо зареєстрованих/знятих з реєстрації осіб за адресою: [ADDRESS] (а.с. 213, 214). Відповідь на вищевказаний запит Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори стосовно зареєстрованих осіб позивачка особисто отримала 26.11.2018, що підтверджується повідомленням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 18.01.2022 на адвокатський запит Лантуха Я. та підписом [PERSON] про отримання на копії відповіді Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб від 19.11.2018 № 5830 «Про надання інформації» (а.с. 215, 216). Відповідно пункту 2.1 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нота¬ріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 у редакції чинній на час спірних правовідносин, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Згідно пункту 1.12 глави 10 розділу ІІ вищевказаного Порядку, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу України. Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. У спадковій справі до майна померлої [PERSON] заява позивачки про прийняття спадщини відсутня та, як зазначено вище, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину подавались 17.06.2020, 18.11.2020, тобто вже після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного ч. 1 ст. 1270 ЦК України. Спадкова справа була відкрита за заявою відповідача 13.06.2019 року. Відповідно пункту 3.3 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нота¬ріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 у редакції чинній на час спірних правовідносин, заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. З урахуванням наведеного, наявну у спадковій справі відповідь Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 19.11.2018 № 5830 про надання інформації суд не може розцінювати як своєчасне звернення позивачки до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки така заява не подавалась. До того ж, відповідно повідомлення Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори від 04.02.2022 № 474/01-16 на ухвалу суду про витребування доказів, 15 листопада 2018 року [PERSON] зверталась до нотаріальної контори за консультацією. Їй було роз`яснено, що нотаріус повинен встановити місце відкриття спадщини (останнє місце реєстрації померлої). Для встановлення цього факту [PERSON] було надано запит до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві. Після отримання цієї інформації та особистого звернення до нотаріальної контори із заявою, нотаріус відкрив би спадкову справу та прийняв заяву про прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] більше до нотаріальної контори не з`являлась, відповідно заяву від неї не приймали. Спадкова справа після смерті гр. [PERSON] померлої [INFO] заведена в Сьомій Київській державній нотаріальній конторі 13 червня 2019 року. Запит на витяг з реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих/знятих з реєстрації осіб у житловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] був наданий в рамках надання консультації і для встановлення місця відкриття спадщини (останнього місця реєстрації померлої особи) (а.с. 233). Відповідно положень частини 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Позивачкою суду не надано будь яких доказів на підтвердження поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , від дати відкриття спадщини, у тому числі до моменту її першого звернення до Сьомої Київської державної нотаріальної контори із заявою від 17.06.2020 року про видачу свідоцтва про право на спадщину. Зазначені позивачкою підстави, що вона вважала себе такою, що прийняла спадщину, а також її попереднє звернення до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем, не є такими, які можуть вважатися труднощами в написанні та поданні відповідної заяви про прийняття спадщини. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В силу вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надані позивачкою докази стосовно лікування і поховання спадкодавці, а також про оплату житлово-комунальних послуг після смерті спадкодавці та довідка ЖБК «Хімік-20» від 24.06.2020 щодо проживання позивачки не мають правового значення для вирішення даного спору про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття. З огляду на вище викладене суд вбачає, що у [PERSON] не існувало об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які б перешкоджали їй звернутися із заявою про прийняття спадщини. За наведених обставини суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи. В порядку ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд не розглядає питання розподілу судових витрат, враховуючи, що в межах даного спору судом ухвалено рішення про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed