Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-06 00:00:00

До Іллічівського міського суду Одеської області звернулась [PERSON] з позовом (а.с.2-5) в якому просить: - ухвалити рішення, яким зобов`язати [PERSON] , [INFO] , не перешкоджати [PERSON] , [INFO] , спілкуватись з онуком [PERSON] , [INFO] ; - визначити [PERSON] способи участі у вихованні онука [PERSON] , [INFO] : щотижня, кожний четвер з 14-00 години до 20-00 години; щомісячно, кожну другу та четверту неділю, з суботи з 0900 години ранку до 20-00 години вечора неділі, з правом перебування онука в ночі за місцем проживання бабусі; одну неділю взимку та один місяць літом (під час відпустки бабусі та канікул дитини) з правом виїзду за межи міста Чорноморська та Одеської області; в дні народження онука 18 вересня щорічно з 16-00 год. до 20-00 год. (за бажанням дитини); в день народження бабусі 07 серпня щорічно з 16-00 год. до 20-00 години (за бажанням дитини); щороку в дні державних та церковних свят з 14-00 години до 20-00 години (за бажанням дитини). Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачка [PERSON] колишня дружина її сина [PERSON] , з якою він перебував в шлюбі з 15 вересня 2012 року до 23 жовтня 2020 року. Від шлюбних відносин з відповідачкою [INFO] у них народився син [PERSON] . [PERSON] після припинення шлюбних відносин залишився проживати з відповідачкою. Матеріальну допомогу син надає відповідачці самостійно. До жовтня 2020 року позивач мала можливість спілкуватись з онуком, приймати участь у його вихованні, але потім відповідачка стала перешкоджати їй в цьому, заборонила спілкуватись з дитиною. Позивач вважає, що основна причина такої поведінки відповідачки це її негативні стосунки з [PERSON] (батьком онука), пов`язані з розлученням. В жовтні 2020 року відповідачка самовільно змінила номер телефону дитини, заблокувала його спілкування з бабусею в соціальних мережах Інтернет, не відчиняє двері квартири, де вона з онуком проживає. На всі пропозиції позивача відповідно до зустрічей з онуком, відповідачка дає відповідь, що їх родинні стосунки припинені і таких зустрічей, як раніше, ніколи не буде. Цей факт змусив позивача звернутись до суду за вирішенням питання про примусовий порядок зустрічей з онуком, та про її особисту участь в його вихованні. Представник позивача надала заяву в якій просила розгляд справи провести без її участі та без участі позивача, позов підтримує в повному обсязі та просить задовольнити заявлені вимоги (а.с.76). Відповідач в судове засідання не з`явилась, про причини неявки не сповістила, відзив на позов не надала. Представник третьої особи надала заяву в якій просить провести розгляд справи без її участі з урахуванням наданого висновку органу опіки та піклування (а.с.54). [PERSON] в судове засідання не з`явився, про причини неявки не сповістив. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] з 15 вересня 2012 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] (а.с.11), який рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 22 вересня 2020 року було розірвано (а.с.12-14). [PERSON] та [PERSON] мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] (а.с.15). Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , приходиться сином [PERSON] (а.с.8,10). Таким чином [PERSON] , [INFO] , приходиться онуком [PERSON] . Після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , дитина залишилась проживати в сім`ї матері за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] . Умови проживання [PERSON] задовільні, придатні для виховання і розвитку дитини, про що фахівцем, відповідальним за проведення оцінки потреб Чорноморського міського центру соціальних служб було складено відповідний висновок оцінки потреб сім`ї (а.с.48-49). Мати [PERSON] до служби у справах дітей надала заяву в якій зазначила, що вона не заперечує щодо зустрічей дитини з бабусею, але враховуючи те, що [PERSON] та [PERSON] мешкають в одній квартирі, а також з урахуванням зайнятості та розкладу дня дитини пропонує наступний графік спілкування бабусі з онуком: кожну середу з 11-00 години до 20-00 години (забрати дитину після шкільних занять); кожну суботу з 09-00 години до 20-00 години (а.с.50,51). Згідно висновку від 07.10.2021 (а.с.46-47), виконавчий комітет Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області як орган опіки і піклування вважає за доцільне прийняти наступний графік спілкування бабусі [PERSON] з онуком: щотижнево, кожні понеділок та середа з 13-00 години до 19-00 години, з урахуванням графіку занять у школі та позашкільної зайнятості дитини, за попередньою домовленістю з матір`ю [PERSON] ; щосуботи з 09-00 години до 20-00 години. У вказаному висновку також зазначено, що службою у справах дітей виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області було проведено опитування малолітнього [PERSON] , [INFO] , в ході якого було встановлено, що [PERSON] бажає спілкуватись зі своєю бабусею. Дане питання розглядалось на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини 08 вересня 2021, на якому були присутні бабуся [PERSON] та [PERSON] . Частиною третьою статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ст.257 Сімейного кодексу України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом своїх прав щодо виховання онуків. Якщо такі перешкоди чиняться, дід, баба мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся також має право на особисте спілкування з дитиною (онуком), а мати не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування\~не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Суд вважає, що оскільки мати дитини [PERSON] та бабуся дитини [PERSON] не знайшли між собою порозуміння щодо спілкування та зустрічей бабусі з дитиною, з урахуванням того, позивач має право на участь у вихованні та спілкуванні з дитиною, то суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, але враховуючи малолітній вік дитини, в силу якого вона має дотримуватися певного режиму життя, підлягають задоволенню частково.

Outcome: partial