Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-29 00:00:00

30.11.2021 року позивач [PERSON] звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою на обгрунтування якої зазначив, що 02.03.2020 року між ним, як замовником, та ФОП [PERSON] , як підрядником, був укладений Договір підряду № 3, предметом якого є виконання ремонтних робіт житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка (далі - Договір). За умовами Договору слідує, що ремонтні роботи повинні були бути завершені до 10.05.2020 року, ремонтні роботи повинні були проведені якісно, відповідно до будівельних норм України. Крім того, підрядник надав гарантію якості виконання ним будівельних робіт по ремонту об`єкту за Договором протягом одного року. На виконання умов Договору підрядник розробив та надав йому комерційну пропозицію на ремонт житлового будинку в ЖК «Струмочок», де ним було визначено обсяг необхідних ремонтних робіт та їх вартість, що становить 263903,10 грн. У свою чергу, на виконання умов Договору, ним, за усною домовленістю з ФОП [PERSON] , було внесено готівкові кошти в касу останнього в сумі 260000 грн. Однак, в порушення умов Договору відповідач порушив його п. п. 1.3, 5.1, 8.1, 9.1-9.4, не завершив ремонтні роботи у встановлений умовами договору час - ю травня 2020 року, не надав акт виконаних робіт, виконав ремонтні роботи неякісно, без дотримання вимог будівельних норм та відповідних нормативних документів України. На даний час він жодних актів виконаних робіт не отримував і не підписував, а тому, виходячи з умов Договору, ремонтні роботи завершеними не були. Про виявлені дефекти він повідомив підрядника, а відтак останній повинен був, згідно умов Договору, їх усунути за власні кошти. Підрядник же відмовився усунути дефекти, мотивуючи тим що він ремонтні роботи завершив. Разом з тим, невиконання умов договору підтверджується висновком експерта № СЕ-19/103-21/3874-БТ від 07.10.2021 року, проведеним на його замовлення, яким встановлено, що виконані ремонтні роботи житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, не відповідають акту виконаних робіт та вимогам нормативно- правовим актам у будівельній галузі. Даним висновком також встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої шкоди) проведення яких необхідно для усунення пошкоджень унаслідок неналежного виконання ФОП [PERSON] умов Договору становить 97036 грн. За проведення експертизи ним було сплачено 8460 грн. Разом з тим, починаючи з 10.05.2020 року зі сторони відповідача виник термін прострочки взятих на себе зобов`язань за Договором, який по дату звернення з даним позовом становить 564 дні, у зв`язку з чим виникає необхідність у стягненні неустойки. Враховуючи наведене, просить суд стягнути з ФОП [PERSON] на свою користь шкоду, заподіяну внаслідок неналежного виконання зобов`язання за Договором в загальному розмірі 190096 грн., з яких: 97036 грн. - завдана шкода; 84600 грн. - розмір неустойки за Договором; 8460 грн. за проведення будівельно-технічної експертизи; а також понесені судові витрати по справі в загальному розмірі 12000,96 грн., з яких: 2000,96 грн. - судовий збір; 10000 грн. - на правничу допомогу. 28.01.2022 року представником відповідача було подано до суду відзив на позовну заяву. На обгрунтування своїх заперечень щодо позову останній зазначає, що на виконання умов Договору ФОП [PERSON] було виконано усі роботи, які обумовлені в комерційній пропозиції, а також роботи, які нею були не обумовлені. Загальна вартість наданих послуг фактично склала 277541,30 грн. Ремонтні роботи були завершені в строк до 10.05.2020 року, як це було обумовлено умовами Договору. Додаткові роботи, які не були обумовлені комерційною пропозицією були завершені в червні 2020 року. На виконання робіт ФОП [PERSON] надавав [PERSON] два проміжних акти від 05.04.2020 року та 12.05.2020 року, а також загальний акт виконаних робіт від 04.06.2020 року, однак останній їх не підписав зі свої сторони, але роботи при цьому прийняв та оплатив. Вказує, що позивач приймав роботи із залученням технічного нагляду, який проводила особа на ім`я [PERSON] . Оплата робіт замовником здійснювалась виключно після погодження їх прийняття технічним наглядачем. Крім того, в своїх листах, доданих до позову, [PERSON] жодного разу не посилається на те, які саме роботи не були виконані довірителем, що ставить під сумнів його доводи. У даних листах позивач лише наголошує що не отримав акт виконаних робіт, а лише в листі від 27.04.2021 року він вперше посилається на недоліки виконаної роботи. У свою чергу, позивач звернувшись до експертної установи з метою проведення експертизи, надав експерту фото та відео, на яких зафіксовано невідомих осіб, які демонструють на не відомому будівельному об`єкті процес демонтажу будівельного покриття. Дані фото та відео матеріали були зроблені за період з 25.01.2021 року по 23.03.2021 року, що ставить під сумнів достовірність висновку. При цьому, за умови звернення [PERSON] до експертної установи без посилання на номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, експертною установою могло бути проведено виключно експертне дослідження, а не експертиза. Враховуючи наведене, у задоволенні позову просить відмовити повністю (а.с. 84-89, 139-144). В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві та додатково пояснив суду, що ФОП [PERSON] на виконання умов Договору, після проведення ремонтних робіт, було надано позивачу гарантію якості терміном на 1 рік до 10.05.2021 року. Разом з тим, 02.03.2021 року його довірителем було виявлено тріщини на стінах. Про замовлення експертного дослідження відповідача було повідомлено. У свою чергу, експертом особисто здійснювався огляд об`єкту. Просив позов задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову, надав пояснення аналогічні викладеними у відзиві на позовну заяву та у його доповненнях. Також зазначив, що його довіритель за наслідками виконання робіт провів фотофіксацію, яка долучена до матеріалів справи. Достовірність висновку ним ставиться під сумнів, оскільки експерт на об`єкт не виїжджав. Факт відмови підписання позивачем акту виконаних робіт за Договором не фіксувався. У задоволенні позову просив відмовити повністю. У судовому засіданні представник відповідача просив застосувати строки позовної давності до позовної вимоги про стягнення неустойки. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові та електронні докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 02.03.2020 року між [PERSON] , як Замовником, та ФОП [PERSON] , як Підрядником, було укладено Договір підряду № 3, предметом якого є виконання ремонтних робіт житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка (а.с. 17-18). Згідно п. 1.1. Договору, - Підрядник зобов`язується створити комерційну пропозицію і виконати ремонтні роботи житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, власними і залученими силами, і передати Замовнику у встановлений строк, а Замовник зобов`язується прийняти роботи та повністю оплатити вартість виконаних робіт, а також відшкодувати всі витрати Підрядника на умовах даного Договору. Згідно п. 1.3. та п. 1.4. Договору, - Підрядник виконує роботи по даному договору із власних матеріалів та матеріалів Замовника, термін виконання робіт до 10.05.2020 року. Підрядник має право дострокового виконання робіт передбачених даним Договором (п. 1.5. Договору). Відповідно до п. 2.1. Договору, - фактичне виконання робіт і загальна вартість підтверджується підписаним сторонами Актом виконаних підрядних робіт. Загальна вартість робіт за цим договором згідно комерційної пропозиції становить 263903,10 грн. Підпунктом 2.2.1. п. 2.2. Договору передбачена можливість перегляду вартості робіт, але у разі збільшення чи зменшення обсягу цих робіт, остаточна сума визначається згідно підписаного Акту виконаних робіт. Підпунктом 2.3.1. п. 2.3. Договору передбачено порядок здійснення платежів, а саме: протягом п`яти банківських днів з моменту підписання Договору авансовий платіж у розмірі 79170,93 грн. Протягом трьох банківських днів з моменту підписання Акту виконання підрядних робіт залишок неоплаченої вартості таких робіт зазначених в акті. Усі розрахунки, передбачені цим договором здійснюються з використанням національної валюти гривні, у безготівковій формі шляхом перерахування Замовником грошових коштів на поточний рахунок Підрядника, або в готівковій формі, шляхом внесення коштів у касу Підрядника (п. 2.4 Договору)? Згідно п. 5.1. Договору, - Підрядник виконує роботи у відповідності з даним Договором, будівельними нормами і правилами. Підрядник завчасно і у письмовій формі інформує Замовника про можливе сповільнення, або зупинення виконання робіт за незалежних від нього обставин (п. 5.3. Договору). Згідно п. 8.1. Договору, - Замовник зобов`язаний за участю Підрядника протягом 2 робочих днів з моменту надання Підрядником Акту виконаних підрядних робіт Замовнику, оглянути і прийняти виконану роботу (її результат) по Акту виконаних підрядних робіт (підписати даний Акт), а при виявленні відступів від Договору, що погіршують результат роботи, чи інших недоліків у роботі негайно заявити про це Підряднику та скласти Акт виявлених недоліків. Підрядник зобов`язується усунути виявлені недоліки протягом 3 (трьох) днів з моменту підписання сторонами Акту виявлення недоліків. Згідно п. 9.1. Договору, - виконані роботи мають відповідати вимогам відповідних нормативних документів України. Підрядник гарантує якість виконаних робіт, передбачених п. 1.1. даного Договору протягом 12 (дванадцяти) місяців з моменту підписання Сторонами Акту виконаних підрядних робіт (п. 9.2. Договору). Під час гарантійного строку Підрядник гарантує усунення за власний рахунок недоліків у виконаних роботах, виявлених під час їх експлуатації протягом гарантійного строку, визначеного п. 9.2. цього Договору (п. 9.3 Договору) Як передбачено п. 9.4. Договору, - термін усунення недоліків під час гарантії становить 7 днів з моменту отримання підрядником повідомлення Замовника про виявлення недоліків. На виконання умов Договору Підрядник ФОП [PERSON] розробив та надав Замовнику [PERSON] комерційну пропозицію на ремонт житлового будинку в ЖК «Струмочок», де ним було визначено обсяг необхідних ремонтних робіт та їх вартість, що становить 263903,10 грн. (а.с. 19). Таким чином, підписавши даний Договір підряду сторони взяли на себе зобов`язання, які закріплені таким правочином та комерційною пропозицією. На виконання умов Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року, позивач шляхом внесення готівкових коштів в касу ФОП [PERSON] передав відповідачу 260000 грн., а саме: 02.03.2020 року - в сумі 32000 грн.; 11.03.2020 року - в сумі 44000 грн.; 05.04.2020 року - в сумі 58000 грн.; 12.04.2020 року - в сумі 56000 грн.; 04.06.2020 року - в сумі 70000 грн. (а.с. 25-26). Згідно ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до ч. ч. 1-4, 6 ст. 853 ЦК України Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання.. Згідно ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Як встановлено судом, 02.03.2021 року [PERSON] звернувся з листом до ФОП [PERSON] , в якому просив негайно закінчити виконання своїх зобов`язань, обумовлених Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року та передати роботи для прийняття та складення акту виявлення недоліків з наданням акту звірки взаєморозрахунків (а.с. 20-21). У відповідь на вищевказаний лист [PERSON] , відповідач у письмовій формі повідомив, що ним було здійснено усі підрядні роботи, визначені Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року, а у разі наявності зауважень чи претензій до виконаних підрядних робіт, позивач повинен був повідомити відповідача про недоліки виконаних робіт чи про відмову у підписанні Акту виконаних робіт. Попри зазначене, жодні претензії ФОП [PERSON] від [PERSON] щодо виконаних робіт не виставлено та оплачено виконану роботу. При цьому, (а.с. 22-23). ????????????????? Крім того, на адвокатський запит № 1 від 29.03.2021 року, відповідачем було надіслано на адресу адвоката Вічинюка М.А. акти виконаних робіт (акт виконаних робіт № 1 (проміжний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4», акт виконаних робіт № 2 (проміжний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4», акт виконаних робіт (загальний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4»), в кожному яких відсутній підпис у графі «Замовник». У даній відповіді також зазначено, що у [PERSON] за Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року також наявна заборгованість в розмірі 17541,30 грн., яку останній зобов`язався погасити (а.с. 28-31). Із наведеного вище, а також із позовної заяви та відзиву на неї слідує, що у сторін виник спір з приводу виконання умов Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року, відповідно до якого [PERSON] стверджує, що ФОП [PERSON] не було виконано в належний спосіб взяті на себе зобов`язання, а відповідач доводить зворотне та вказує на наявність у позивача перед ним заборгованості за вказаним правочином. Згідно ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Статтею 14 ЦК України передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Як вбачається із ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, (ч. 1 ст. 526 ЦК України) Згідно ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Частина 1 ст. 530 України передбачає строки виконання зобов`язання. Так, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається, (стаття 308 ЦК України) Згідно ст. 599 ПК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 627 ЦК України передбачає свободу договору, тобто відповідно до статті б цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). В обгрунтування заявлених позовних вимог стороною позивача надано висновок експерта Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/103-21/3874-БТ від 07.10.2021 року, складений на замовлення [PERSON] на підставі заяви про призначення судової будівельно-технічної експертизи від 17.05.2021 року (а.с. 126-138). Вказаним висновком встановлено наступне: «1) 3а умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, виконані ремонтні роботи житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, частково не відповідають, акту виконаних робіт (загальний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4» без дати та вимогам нормативно-правових актів у галузі. Невідповідності наведені в дослідницькій частині цього висновку експерта. 2) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, перелік та об`єми фактично виконаних ремонтних робіт житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, виконаних ФОП [PERSON] на підставі Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року наведено у дослідницькій частині цього висновку експерта. 3) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, обсяги та вартість фактично виконаних ремонтних робіт житлового будинку в ЖК «Струмочок», за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, виконаних ФОП [PERSON] на підставі Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року об`єктів частково не відповідають обсягам та вартості, визначеним відповідно до Договору підряду № 3 від 02.03.2020 pоку, комерційній пропозиції на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4», акту виконаних робіт (загальний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4» без дати. Невідповідності наведені в дослідницькій частині цього висновку експерта. 4) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, звітна документація (форми КБ-2В, КБ-3 тощо) з ремонтних робіт житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, виконаних ФОП [PERSON] на підставі Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року за порядком складання і наведеними розрахунками не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. 5) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, технічний стан (ступінь фізичного зношення) житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н, с. Струмівка, зокрема тих частин будинку де здійснювались ремонтні роботи ФОП [PERSON] , на підставі Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року можна віднести до 1 категорії технічного стану. 6) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, технічні причини пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій, інженерних мереж тощо), зокрема тих частин будинку де здійснювались ремонтні роботи [PERSON] на підставі Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року описані у цьому висновку експерта. 7) За умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок неналежного виконання [PERSON] умов Договору зображено у таблиці 1 дослідницької частини.». У дослідницькій частині висновку експерта Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/103-21/3874-БТ від 07.10.2021 року, було встановлено наступне: «Вартість фактично не виконаних робіт по реконструкції відповідно до Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року «Ремонтні роботи житлового будинку в ЖК «Струмочок» за адресою: Волинська обл., Луцький р-н., с. Струмівка» становить 97036 ,00 грн…. …Під час дослідження було встановлено, що технічною причиною пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна с. Струмівка, зокрема, тих частин будинку де здійснювались ремонтні роботи ФОП [PERSON] на Підставі договору № 3 можуть бути такі причини, а саме: - не дотримання вимог технології малярних робіт ДСТУ-Н Б А.3.1-23:2013 «Настанова щодо проведення робіт з улаштування ізоляційних, оздоблювальних, захисних покри`пїв стін, підлог і покрівель будівель і споруд»; - не виконане очищення основи стін та стелі від пилу, бруду та ін.; - відсутній шар грунтування основи перед шпаклюванням; - не дотримання вимог інструкцій фірм виробників грунтівки та шпаклівки. Під час дослідження було виявлено замуровування вентиляційної шахти, що може бути причиною відлущування шпаклівки, а в подальшому призведе до проявів цвілі на стелі та стінах, а також їх замочування.». У зв`язку із проведенням будівельно-технічної експертизи, [PERSON] було сплачено на користь Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України 8460 грн. (а.с. 48). Жодних підстав ставити під сумнів належність та достовірність вищевказаного висновку у суду відсутні, оскільки як вбачається з його змісту, про відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за ст. ст. 384, 385 КК України експерт був попереджений. При цьому, належність, достовірність та допустимість висновку експерта Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/103-21/3874-БТ від 07.10.2021 року будь-якими доказами стороною відповідача не спростована. Слід зауважити, що ані ФОП [PERSON] , ані його представником в ході здійснення судового розгляду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи на обгрунтування своєї позиції заявленим не було. Як було встановлено судом, за умовами п. 8.1. Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року, Замовник зобов`язаний за участю Підрядника протягом 2 робочих днів з моменту надання Підрядником Акту виконаних підрядних робіт Замовнику, оглянути і прийняти виконану роботу (її результат) по Акту виконаних підрядних робіт (підписати даний Акт), а при виявленні відступів від Договору, що погіршують результат роботи, чи інших недоліків у роботі негайно заявити про це Підряднику та скласти Акт виявлених недоліків. Із наведеного слідує, що після завершення взятих на себе зобов`язань за Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року, саме на ФОП [PERSON] було покладено обов`язок по наданню Акту виконаних підрядних робіт Замовнику для підписання, а також, за необхідності, складення Акту виявлених недоліків. Разом з тим, жодних доказів того, що ФОП [PERSON] надав [PERSON] акт виконаних робіт (загальний) на ремонт будинку в ЖК «Струмочок 4» та що від підписання такого останній відмовлявся або ухилявся, стороною відповідача надано не було. Як вже зазначалося, п. 9.2. Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року, було закріплена гарантія якості виконаних робіт, передбачених п. 1.1. даного Договору протягом 12 (дванадцяти) місяців з моменту підписання Сторонами Акту виконаних підрядних робіт. Згідно ч. 1 ст. 864 ЦК України якщо договором підряду або законом встановлений гарантійний строк і заява з приводу недоліків роботи зроблена у межах гарантійного строку, перебіг позовної давності починається від дня заявлення про недоліки. Оскільки Акт виконаних підрядних робіт (загальний) [PERSON] підписаний не був та з приводу його підписання ФОП [PERSON] до позивача не звертався, претензія з приводу недоліків роботи зроблена у межах гарантійного строку, суд вважає доведеним, що на момент виявлення фактично не виконаних робіт по реконструкції відповідно до Договору підряду № 3 від 02.03.2020 року, які стали підставою експертного дослідження, що закріплене у висновку експерта Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/103-21/3874-БТ від 07.10.2021 року, гарантія якості виконаних робіт, обумовлена п. 9.2. Договору, була фактично дійсною. Отже, суд вважає доведеним, що підрядник ФОП [PERSON] відступив від умов договору підряду, зокрема порушив його п. п. 1.3, 5.1, 8.1, 9.1-9.4., не завершив ремонтні роботи у встановлений умовами договору час 10.05.2020 року, не надав акт виконаних робіт, виконав ремонтні роботи неякісно, без дотримання вимог будівельних норм та відповідних нормативних документів України. За наведених обставин, суд вважає доведеним, що внаслідок неналежного виконання ФОП [PERSON] зобов`язання за Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року, [PERSON] було завдано матеріальну шкоду в сумі 97036 грн., у зв`язку з чим останній також змушений був понести витрати на проведення будівельно-технічної експертизи в розмірі 8460 грн., а тому вказані грошові кошти, які разом складають 105496 грн. слід відшкодувати позивачу за рахунок відповідача. Як вбачається із позовної заяви [PERSON] , останній вказує, що починаючи з 10.05.2020 року зі сторони відповідача виник термін прострочки взятих на себе зобов`язань за Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року, який по дату звернення з даним позовом становить 564 дні, у зв`язку з чим виникає необхідність у стягненні неустойки. У свою чергу, відповідач, заперечуючи щодо вищевказаної вимоги, просить застосувати до неї строки позовної давності. Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Нормами ст. 257 ЦК України встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. У відповідності до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Згідно ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Частиною 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» (далі - ЄСПЛ) на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права. ЄСПЛ неодноразово наголошував, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (рішення ЄСПЛ від 22.10.1996 року у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 51; рішення ЄСПЛ від 20.09.2011 року в справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії», п. 570). Як встановлено судом, для [PERSON] перебіг позовної давності за вимогою про стягнення неустойки за прострочення виконання зобов`язань розпочався 11.05.2020 року, тобто на наступний день після закінчення строку, передбаченого Договором підряду № 3 від 02.03.2020 року на виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань, однак з даним позовом позивач звернувся лише 30.11.2021 року, тобто після спливу річного строку позовної давності. При цьому, підстав для поновлення позивачу строку позовної давності суд не вбачає, з відповідною заявою позивач та його представник до суду не зверталися. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. За наведених обставин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до ФОП [PERSON] в частині стягнення неустойки за прострочення взятих на себе зобов`язань, у зв`язку із пропуском строку позовної давності на звернення з такими. Відповідно до положень ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За змістом ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 4 ст. 137 ЦК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Положеннями ст. 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Як слідує з правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 01.10.2018 року в справі № 569/17904/17, - на підтвердження надання правової допомоги необхідно долучати, у тому числі, розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися у акті приймання-передачі послуг за договором. Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.? Крім того, у своїй постанові від 13.12.2018 року у справі № 816/2096/17 Верховний Суд прийшов до висновку, що від учасника справи вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою, але не доказів обґрунтування часу, витраченого фахівцем в галузі права, як зазначив суд попередньої інстанції. Що стосується часу, витраченого фахівцем в галузі права, то зі змісту вказаних норм процесуального права можна зробити висновок, що достатнім є підтвердження лише кількості такого часу, але не обгрунтування, яка саме кількість часу витрачена на відповідні дії. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів. У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Судом встановлено, що між адвокатом Вічнюком А.А. та позивачем [PERSON] 16.10.2021 року було укладено Договір про надання правової допомоги № 16/10, за умовами якого адвокат взяв на себе зобов`язання з приводу надання правничої допомоги з приводу стягнення збитків, завданих неналежним виконанням договору підряду. Як вбачається із Акту про прийняття-передачі наданих послуг від 29.05.2022 року по Договору про надання правової допомоги № 16/10 від 16.10.2021 року, адвокат Вічинюк А.А. надав [PERSON] правничі послуги на загальну суму 10000 грн., які складаються із вивчення наданих документів, надання консультації та роз`єснень, направлення претензії, оформлення та подача позовної заяви, участі в судових засіданнях. З приводу виконання умов Договору жодна із сторін будь-яких претензій одна до одної не мають. Факт сплати позивачем на користь адвоката 10000 грн. на виконання Договору про надання правової допомоги № 16/10 від 16.10.2021 року підтверджується відповідним платіжним дорученням № 81 від 18.10.2021 року. З урахуванням складності справи, обсягу і складності виконаної адвокатом роботи та значимості таких дій при розгляді справи, суд вважає, що зазначені позивачем витрати на професійну правничу допомогу є обґрунтованими. При визначенні суми відшкодування судових витрат суд виходить з критеріїв реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та складності), розумності їхнього розміру та конкретних обставин справи. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, у рішеннях у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006 року (пункт 80), у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009 року (пункти 34-36), у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 року, у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015 року (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28.11.2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Згідно ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову покладаються на на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Із наведеного слідує, що понесені позивачем та документально підтвердженні витрати по сплаті судового збору за звернення до суду з даним позовом, виходячи із пропорційного розміру задоволених позовних вимог, в розмірі 1054,50 грн., а також понесені витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10000 грн., підлягають компенсації за рахунок відповідача. На підставі ст.ст. 15, 16, 22, 258, 267, 509, 526, 530, 549, 551, 610-612, 837, 852, 857-860, 875, 882-886 ЦК України,

Outcome: partial