Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства щодо малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням Таращанського районного суду Київської області від 10.11.2020 розірвано шлюб між позивачем та відповідачкою, набуло законної сили 11.12.2020. [INFO] відповідачка народила сина [PERSON] , про що Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), складено відповідний актовий запис № 154. Батьком дитини записано [PERSON] , з чим позивач не згодний, так як з відповідачкою не проживали разом з січня 2020 року. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 11 квітня 2021 року позовну заяву прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 13 годину 00 хвилин 07 червня 2022 року. Позивач у підготовче судове засідання не прибув. Натомість, через канцелярію суду, подав заяву, якою заявлені позовні вимоги підтримує та просить здійснювати розгляд справи у його відсутності. Відповідачка у підготовче судове засідання не прибула. Однак, через канцелярію суду, подала заяву, якою заявлений позов визнала, розгляд справи просить здійснювати без її участі. Третьою особою свого представника у судове засідання не направлено, однак надіслано заяву про розгляд справи без представника відділу. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті 211 ЦПК України). Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання. Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частиною 4 статті 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Подана відповідачем заява про визнання позовних вимог враховується судом при прийнятті рішення. Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, обгрунтовуючи своє рішення наступним. 15.10.2005 між позивачем та відповідачкою було укладено шлюб, який рішенням Таращанського районного суду Київської області від 10.11.2020 розірвано. Рішення набрало законної сили 11.12. 2020. [INFO] у [PERSON] народився син [PERSON] , про що Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), складено відповідний актовий запис № 154. Батьком народженої дитини було записано [PERSON] , з чим позивач не згодний, так як з відповідачкою не проживали разом з січня 2020 року. Дана обставина стала причиною звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу. Визнання відповідачкою [PERSON] позову про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Суд приймає до уваги подані позивачем докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи. Спір між сторонами виник щодо оспорювання батьківства у відношення дитини, - [PERSON] , [INFO] , вирішення якого регулюється нормами галузевого права, - нормами СК України, Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та підзаконним актом, - правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 р. №96/5, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 р. №55/18793. Згідно з диспозицією частини 1 статті 122 Сімейного Кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Відповідно до вимог статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини, а походження дитини від батька - за заявою матері та батька дитини, або за рішенням суду. Частиною 2 статті 128 СК України передбачено, що підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до пункту 11 Постанови Пленуму ВСУ № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судом окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» вказують на те, що оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, яка народила дитину в шлюбі - звернувшись з позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Згідно з вимогами частини 2 статті 136 Сімейного кодексу України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд, постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Частиною 3 статті 136 Сімейного кодексу України оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. На підставі зазначених норм, [PERSON] має право звернутися до суду з позовом про виключення запису про його батьківство дитини [PERSON] , [INFO] , з актового запису про народження дитини. Згідно з вимогами частини 1 статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Як вбачається з довідки № 03-06-430, виданої 15.02.2022 Рокитнянською селищною радою Київської області, [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Отже, враховуючи місце реєстрації відповідачки, яка є фізичною особою, дана справа підсудна Рокитнянському районному суду Київської області, як суду першої інстанції загальної юрисдикції на підставі частини 1 статті 27 ЦПК України. Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», органами державної реєстрації актів цивільного стану є відділи державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних управлінь юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану). Частиною 1 статті 6 Закону відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. Відповідно до частини 1 статті 12 Закону, внесення відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання актового запису цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях. Пунктом 1.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року за № 96/5 передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. Згідно з пунктом 1.7 Правил, зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису, за винятком випадків, встановлених у пункті 2.28 розділу II цих Правил. У разі зберігання актового запису цивільного стану (метричного запису) у державному архіві внесення змін до актового запису (метричного запису) проводиться зазначеною установою за повідомленням відділу державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 2.13.1 Правил, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно з пунктом 2.16.2 Правил, за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду. Пунктом 2.16.7 Правил передбачено, що на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Відповідно до пункту 2.18 Правил, зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у пункті 2.28 цього розділу. Згідно з вимогами пункту 2.21 Правил, у разі внесення змін на підставі рішення суду, постанови адміністративного суду, органу опіки та піклування, оформленого розпорядженням районної державної адміністрації чи рішенням виконавчого комітету відповідних рад, за потреби, до них додаються відповідні заява про внесення змін та інші необхідні для виконання документи, які надсилаються до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання актового запису цивільного стану, до якого вносяться зміни. Статтею 134 СК України визначено, що на підставі, зокрема рішення суду, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Оцінивши всі докази в їх сукупності, зважаючи на те, що відповідач визнала даний позов та факт походження дитини не від позивача, суд дійшов висновку про прийняття визнання позову відповідачем та задоволення позовних вимог у повному обсязі. Враховуючи викладене,

Outcome: approved