Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-26 00:00:00

Позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому просить суд припинити обтяження на нерухоме майно, житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у виді заборони, реєстраційний номер обтяження 34145941, та виключити запис з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. В обґрунтування заяви позивач вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить 5/8 ідеальних частки будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за заповітом, згідно якого, все своє майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалось [PERSON] заповіла їй. У зв`язку з відкриттям спадщини та на підставі заяви позивача про прийняття спадщини, приватним нотаріусом Хорошівського районного нотаріального округу Косинським С.О. заведено спадкову справу №21/19. Відповідно до довідки про наявність (відсутність) зареєстрованого майна, виданої КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради від 17.09.2019 №205 право власності на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за: - [PERSON] на 5/8 ід. частин будинку на підставі свідоцтва про право власності виданого Вол.-Волинською державною нотаріальною конторою 29.01.1991 року за № 78, свідоцтва про право на спадщину за законом , виданого Вол.-Волинською державною нотаріальною конторою 29.01.1991 року за р. №79; - [PERSON] , [PERSON] на 2/8 ід. частин будинку в рівних частинах кожній на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого Вол.-Волинською державною нотаріальною 29.01.1991 року за р.№79; - [PERSON] на 1/8 ід. частину будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого Вол.-Волинською державною нотаріальною 05.02.1991 року за р.№86. 12 листопада 2019 року позивач звернулась до державного реєстратора Управління соціально-економічного розвитку Хорошівської районної державної адміністрації Житомирської області і 14 листопада 2019 року їй надано Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяжень, згідно якого Черхяхівською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення Житомирбудобанку на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] накладено обтяження у виді заборони на нерухоме майно. Особою майно, якої обтяжується зазначено [PERSON] . Позивач зазначає, що з метою вирішення питання щодо скасування заборони вона звернулась до Національного банку України щодо надання інформації стосовно ліквідації та правонаступника Житомирбудбанку, на що отримала відповідь, що у Державному реєстрі банків відсутні відомості про реєстрацію, перереєстрацію та ліквідацію Житомирбудбанку. Позивач також вказала, що жодних зобов`язань перед Житомирбудбанком у неї немає. Заборона на відчуження майна позбавляє її можливості оформлення спадкових прав, користування та розпорядження даним майном. Ухвалою Володарсько - Волинського районного суду Житомирської області від 19.05.2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін. 25.05.2022 року на адресу суду від відповідача відділу «Центр надання адміністративних послуг Хорошівської селищної ради» надійшла заява про розгляд справи без участі представника відділу, позов визнає. Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. З урахуванням викладеного, відсутності клопотань сторін про призначення розгляду справи в судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами. У зв`язку із здійсненням судом розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню із слідуючих підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа мас право звернутися до суду за захистом свого особистого права та інтересу. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. На підставі статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. За змістом ч. 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" арешт може бути знятий за рішенням суду. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 20.11.1973 року Володарсько-Волинським ЗАГС Житомирської області, [PERSON] помер [INFO] . Із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданного 13.11.2018 року Хорошівським районним відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №188799066 від 14.11.2019, [PERSON] належало 5/8 частки житлового будинку, загальної площі 81,5 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №188798341 від 14.11.2019, [PERSON] належить 1/8 частки житлового будинку, загальної площі 81,5 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №188798641 від 14.11.2019, [PERSON] належить 1/8 частки житлового будинку, загальної площі 81,5 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №188798869 від 14.11.2019, [PERSON] належить 1/8 частки житлового будинку, загальної площі 81,5 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Згідно довідки КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради №205 від 17.09.2019 року право власності на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на 5/8 ід. частин будинку; за [PERSON] та [PERSON] на 2/8 ід. частин будинку в рівних частках кожній; за [PERSON] на 1/8 ід. частини будинку. Позивач є спадкоємцем померлої [PERSON] за заповітом, що підтверджується копією заповіту від 16.11.2006 року посвідченого приватним нотаріусом Володарсько-Волинського районного нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за №2556, згідно якого все своє майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалось [PERSON] заповіла своїй дочці [PERSON] . Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження №188799319 від 14.11.2019 року Черхяхівською державною нотаріальною конторою (в порядку заміщення Володарсько-Волинської державної нотаріальної контори) на підставі повідомлення Житомирбудобанку на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] накладено обтяження у виді заборони на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження: 3023614, номер запису про обтяження:34145941. Особою майно, якої обтяжується зазначено [PERSON] . Відповідно до листа Національного банку України від 12.12.2019, підписаного директором департаменту ліцензування, станом 27.12.2019 у Державному реєстрі банків відсутні відомості про реєстрацію, перереєстрацію та ліквідацію Житомирбудобанку. 27.09.1991 Національний банк України зареєстрував статут Державного комерційного промислово-будівельного банку України (Промбудбанк України), про що було внесено запис до Республіканської книги реєстрації банків за номером 1. 09.04.1992 реєстрацію Промбудбанку України анульовано, Національний банк України не реєстрував банк, який став правонаступником Промбудбанку України . Суд враховує, що згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «East/West Alliance Limited» проти України», яке набрало статусу остаточного 02.06.2014 р., в п. 167 рішення Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. У п.168 суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти. Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний» «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Якщо хоча б одного із цих критеріїв не додержано, Європейський суд з прав людини констатує у такому випадку порушення статті 1 Першого протоколу. Законність означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Сам лише факт, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон не передбачуваний. Сумніви щодо тлумачення закону, що залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя. Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого Європейський суд з прав людини надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправданим за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Принцип «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обгрунтованої пропорційності) між метою, що передбачає для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». Відповідно до ст. 44 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» записи до Державного реєстру вносяться держателем або реєстраторами Державного реєстру протягом робочого дня, в який подано заяву обтяжувача. Моментом реєстрації обтяження є день, година та хвилина внесення відповідного запису до Державного реєстру, а моментом припинення реєстрації обтяження є день, година та хвилина реєстрації в Державному реєстрі відомостей про припинення обтяження. Записи зберігаються в Державному реєстрі протягом п`яти років з моменту їх внесення. Обтяжувач має право в будь-який час подати заяву про припинення обтяження і подальше виключення запису або про продовження строку дії реєстрації на не більш як п`ятирічний строк. Після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п`яти днів зобов`язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Згідно п. 5 гл. 15 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 ввід 22.02.2012 р., нотаріус знімає заборону відчуження майна, серед іншого, при одержанні повідомлення кредитора про погашення позики, а також за рішенням суду. Відповідно до ст.3 Закону України від 01.07.2004 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав є обов`язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав. Відповідно до п.4 ч.1 ст.4 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державній реєстрації прав підлягають: заборона відчуження та арешт нерухомого майна, податкова застава, предметом якої є нерухоме майно, та інші обтяження. Згідно вимог ст.6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», визначено, що суб`єктами, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав є: Міністерство юстиції України та його територіальні органи; суб`єкти державної реєстрації прав. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно ч.3 ст.26 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Відповідно до ч.1 ст.31-1 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", реєстраційні дії на підставі рішень судів проводяться виключно на підставі рішень, отриманих у результаті інформаційної взаємодії Державного реєстру прав та Єдиного державного реєстру судових рішень, без подання відповідної заяви заявником. Враховуючи що, згідно листа Національного банку України, у Державному реєстрі банків відсутні відомості про реєстрацію, перереєстрацію та ліквідацію Житомирбудобанку, також відсутня інформація стосовно його правонаступника, відповідач не надає жодних доказів обґрунтованості продовження дії даного обтяження, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача та припинити обтяження зареєстроване 28.03.2006 за №3023614, номер запису про обтяження 34145941 щодо вказаного вище нерухомого майна.

Outcome: approved