Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-15 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідачів про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] в рівних частках, згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.10.2006 року, виданого згідно з розпорядженням від 06.06.2002 року № 292. 15.04.2021 року відбулося залиття належної їм квартири. Залиття здійснено з квартири відповідачів - [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище, що підтверджується Актом на предмет підтоплення квартири ОСББ «Прометей» [ADDRESS] від 15.04.2021 року. На момент складання Акту у душовій кімнаті відповідачів стіни душової кімнати на 3 см від полу перебували мокрі. Відповідачі є співвласниками зазначеної квартири в рівних частках. Внаслідок залиття відбулося пошкодження стелі та стін житлової кімнати, площею 13.5 кв.м. (в техпаспорті кімната № 7) та коридору. В місцях залиття утворилися жовті плями на стелі коридору та стінах коридору і кімнати. Відстали шпалери від стін. Деформована натяжна стеля у кімнаті. \~ \~ \~ \~У добровільному порядку відповідачі відшкодовувати завдані збитки не бажають, у зв`язку з чим довелося звертатися до спеціалістів для визначення розміру завданої шкоди і в подальшому до суду. Відповідно до висновку суб`єкта оціночної діяльності ПП «Ажіо» про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири [ADDRESS] від 07.05.2021 року, ринкова вартість збитків, що виникли від залиття приміщень квартири складає 19 080 грн. Позивачі також вказують, що внаслідок залиття квартири їм також завдано моральної шкоди, яку оцінюють в сумі 5 000 грн., оскільки внаслідок залиття зазнали негативних переживань та емоцій з приводу пошкодженого житла. У [PERSON] відразу піднявся артеріальний тиск. Також внаслідок залиття порушився сон, порушився звичний спосіб життя, оскільки необхідно було докладати додаткових зусиль для нормалізації життя. Доводиться хвилюватися, як в умовах карантину заробити та зібрати кошти, щоб провести ремонт. Також додаткових душевних страждань завдав той факт, що у кімнаті, площею 13,5 кв.м. тільки закінчили проведення ремонту та встановлення натяжної стелі, на що були витрачені всі і заощадження, як через тиждень відповідачі здійснили залиття. Тому просять, стягнути з відповідачів на їх користь матеріальну шкоду в сумі 19\~080 грн., 2\~000 грн. вартості проведення експертизи, 33 грн. вартості інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 5\~000 грн. моральної шкоди, а також судові витрати по справі. Ухвалою від 13 липня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачі в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав на 5000 грн., в решті не визнав. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, в подальшому до судового засідання не з`явилася. Відповідачі відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк не подавали. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. В судовому засіданні встановлено, що позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] в рівних частках, згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.10.2006 року, виданого згідно з розпорядженням від 06.06.2002 року № 292. 15.04.2021 року відбулося залиття вказаної квартири. Залиття було здійснено з квартири відповідачів - [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище, що підтверджується Актом на предмет підтоплення квартири ОСББ «Прометей» [ADDRESS] від 15.04.2021 року. На момент залиття квартири відповідачі були співвласниками зазначеної квартири в рівних частках. В подальшому (під час розгляду справи в суді) квартира [ADDRESS] була продана відповідачами на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 27 жовтня 2021 року Внаслідок залиття відбулося пошкодження стелі та стін житлової кімнати, площею 13.5 кв.м. (в техпаспорті кімната № 7) та коридору. В місцях залиття утворилися жовті плями на стелі коридору та стінах коридору і кімнати. Відстали шпалери від стін. Деформована натяжна стеля у кімнаті. \~ \~ \~ \~Відповідно до висновку суб`єкта оціночної діяльності ПП «Ажіо» про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири [ADDRESS] від 07.05.2021 року, ринкова вартість збитків, що виникли від залиття приміщень квартири складає 19 080 грн. У добровільному порядку відповідачі відшкодовувати завдані збитки не бажають. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до частини другої\~статті 13 ЦК України\~при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частин четвертої та п`ятої\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил\~статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Саме про таке застосування законодавства, яке регулює спірні правовідносини, зазначено в постанові Верховного Суду від 27.12.2019 року у справі № 686/11256/16-ц. Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» №6 від 27.02.1992р. (із змінами), шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. З огляду на викладене, оскільки відповідачі своїми діями, неправомірність яких встановлена сукупністю досліджених судом доказів, заподіяли позивачам матеріальний збиток внаслідок затоплення квартири на загальну суму 19 080 грн., враховуючи, що між вказаним діями та заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню. З-приводу позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За приписом частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно п. 4-5 постанови № 4 від 31.03.95 Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди,та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. В даному випадку, враховуючи обставини справи суд вважає, що позивачам в результаті залиття квартири, дійсно, нанесена моральна шкода відповідачами. Разом з тим, вирішуючи питання щодо розміру моральної шкоди, судом враховується тривалість порушення прав позивачів; час та зусилля, що потрібні останнім для відновлення попереднього стану; глибину її душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна; порушення нормального ритму життя; тяжкість вимушених змін (неможливість використовувати належним чином своє майно), а також вимоги розумності та справедливості. У зв`язку з чим суд вважає за можливе стягнути з відповідачів на користь позивачів моральну шкоду в розмірі 1 000 грн. Тому в цій частині позовна вимога підлягає до часткового задоволення. Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням,забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Так, позивачами були понесені витрати по оплаті вартості проведення експертного дослідження щодо оцінки ринкової вартості збитків в сумі 2\~000 грн., що підтверджується відповідною квитанцією від 20 травня 2021 року. Враховуючи те, що позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди задоволені судом в повному обсязі, вказані витрати підлягають до стягнення з відповідачів на користь позивачів. Щодо вимоги про стягнення з відповідачів на користь позивачів витрат за отримання інформаційної довідки з ДРРПНМ в сумі 33 грн., суд вважає, що вона задоволенню не підлягає, оскільки такі витрати не відносяться до судових витрат. За змістом\~ст.140 ЦПК України, витрати, пов`язані з отриманням інформаційної довідки з ДРРПНМ, не є витратами, пов`язаними з витребуванням доказів, оскільки відповідна вимога суду відсутня; отримання такої довідки не є також іншою дією, необхідною для розгляду справи. Відтак, витрати позивачів, понесені у зв`язку з отриманням вказаної довідки, не входять до складу витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку, з тим, що позовні вимоги були задоволені частково, то до стягнення з відповідачів на користь позивачів підлягають понесені ними витрати по сплаті судового збору в сумі 567,50 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed