Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-05 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] (позивачка) подала до суду позов до [PERSON] (відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Жидачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), в якому просить: визнати [PERSON] батьком [PERSON] , [INFO] ; виключити з актового запису №34, складеного 26.11.2010 про народження [PERSON] , відомості про [PERSON] як батька дитини; внести зміни до актового запису №34, складеного 26.11.2010 Бережницькою сільською радою Жидачівського району Львівської області про народження дитини [PERSON] , [INFO] , а саме: вказати у відомостях про батька - [PERSON] , [INFO] , громадянина України, прізвище, ім`я та по батькові дитини залишити без змін; стягнути за рахунок відповідача понесені нею судові витрати. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, що з у період з квітня 2010 року до грудень 2010 року вона з відповідачем проживали разом в с.Рогізно однією сім`єю без реєстрації шлюбу та вели спільне господарство. У результаті спільного проживання однією сім`єю вона завагітніла і народила дитину - сина. Через місяць після народження дитини він покинув її та дитину. З того часу з сином і нею не спілкується. У зв`язку із зазначеними обставинами при реєстрації народження дитини за її заявою у свідоцтві про народження дитини записано прізвище дитини за наявним у неї прізвищем - [PERSON] . По батькові дитини відповідає біологічному батьку. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. Позивачка у підготовче засідання не з`явилася, однак подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у підготовче засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову. Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності згідно з чинним законодавством. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Позивачкою подано клопотання про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи (а.с.17-18, 37-38), клопотання про виклик свідків (а.с.19-20, 39-40), клопотання про визнання участі відповідача у судовому засіданні обов`язковою (а.с.21-22, 35), клопотання про проведення підготовчого засідання за відсутності позивача (а.с.33-34)заяву про розгляд справи за його відсутності та підтримання позовних вимог (а.с.24). Відповідачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову (а.с.68). Представником третьої особи подано заяву про розгляд справи за її відсутності згідно з чинним законодавством (а.с.67). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 09.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.25-26). Ухвалою підготовчого засідання від 08.02.2022 призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу. Провадження у справі зупинена на час проведення експертизи (а.с.41-43). Ухвалою від 06.05.2022 поновлено провадження у справі (а.с.58-59). Судом розміщено (оприлюднено) на веб-порталі Судової влади України оголошення про виклик у судове засідання по справі №443/1853/21 відповідача [PERSON] (а.с.30, 63). Ухвалою підготовчого засідання від 06.06.2022 судом постановлено проводити розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.70). Суд, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. [PERSON] народився [INFO] і його батьками записано [PERSON] та [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про народження від 26.11.2010 (а.с.8). З копії фотографії вбачається, що особа чоловічої статі тримає на руках дитину, а на звороті фотографії наявний запис « [PERSON] від тата Дмитра 21.11.2011» (а.с.9). Згідно з довідок Жидачівської міської ради №447 від 22.11.2021 та №404 від 11.11.2021, [PERSON] , [INFO] , проживає разом з матір`ю [PERSON] та перебуває на її утриманні (а.с.10, 11). За змістом повідомлення про неможливість проведення експертизи від 18.04.2022 №СЕ-19/114-22/3203-БД, до експертної установи у визначений день прибули [PERSON] [PERSON] з дитиною - [PERSON] , [INFO] . До експертної установи не прибула [PERSON] , що унеможливило відібрання у неї зразків букального епітелію та проведення судової молекулярно-генетичної експертизи (а.с.55-56). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наміром позивачки визнати відповідача батьком малолітнього сина, внести зміни до відповідного актового запису про народження дитини про нього як батька та відсутності згоди на це батька дитини на час звернення до суду з відповідним позовом. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Конституції України, Сімейного кодексу України (далі - СК України) та Закону України «Про охорону дитинства» (далі - Закон №2402-III) Так, згідно з приписами частини 1 статті 126 СК України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Положеннями частини 1, 2 статті 128 СК України встановлено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до статті 134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою (частина 1 статті 135 СК України). Зважаючи на положення частини 2, 4 статті 10 ЦПК України, суд також враховує норми статті 3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України №789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року (далі - Конвенція), і практику Європейського суду з прав людини як джерело права (далі - ЄСПЛ). Так, відповідно до частини 1 статті 3 Конвенції, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що сторони перебували у близьких стосунках, однак офіційно у визначеному законом порядку шлюб не зареєстрували. У позивачки [INFO] народився син, ім`я якого у свідоцтві записно [PERSON] . Запис про батька цієї дитини проведено за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дітей записано за її вказівкою. Позивачка, аргументуючи обґрунтованість поданого позову, покликається на те, що вона перебувала у близьких стосунках з відповідачем, при цьому не перебуваючи з ним у шлюбі, і від цих стосунків у них народився син [PERSON] , [INFO] . Відповідач позов визнав повністю, про що подав відповідну письмову заяву. Надаючи оцінку аргументам позивачки суд звертає увагу на те, що Сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved