Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-31 00:00:00

14 лютого 2022 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшов позов [PERSON] до Територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, треті особи: Друга дніпровська державна нотаріальна контора, [PERSON] , про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов обґрунтовано тим, що після смерті баби позивача [PERSON] [INFO] відкрилася спадщина на її квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Померла заповіла зазначену квартиру позивачу. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є мати позивача [PERSON] . У позові зазначено, що 15.11.2021 року позивач захворіла на короновірусну інфекцію і знаходилась на амбулаторному лікуванні умовах суворої ізоляції до 03.12.2021 року. Після хвороби позивач відчувала слабкість та мала ускладнення здоров`я, які лікувала до початку січня 2022 року. 04.01.2022 року позивач звернулася до Другої дніпровської державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадкових прав, однак, оскільки строк прийняття спадщини було пропущено, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки пропуск строку прийняття спадщини відбувся через хворобу позивача, просить визначити [PERSON] додатковий строк, який дорівнює двом місяцям після набрання рішенням суду законної сили, достатній для звернення до Другої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.02.2021 року витребувано докази. Від позивача [PERSON] надійшла заява, в якій просила розглянути справу в її відсутність, позов підтримала, просила задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала. Представник відповідача Дніпровської міської ради у судове засідання не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки не повідомив. Представник третьої особи: Другої дніпровської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки не повідомив. Третя особа: [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причини неявки не повідомила. За таких обставин, суд постановив проводити заочний розгляд справи відповідно до ст. 280 ЦПК України. У відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У ході судового розгляду встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с.11). За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла [PERSON] квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] (а.с.12), яка належала спадкодавцеві на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 22.10.2003 року державним нотаріусом Другої Дніпропетровської державної нотаріальної контори Жуковою Ю.Ю. (а.с.13), що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 05.12.2003 року (а.с. 14). Відповідно до медичної документації, наданої позивачем (а.с.20) [PERSON] проходила лікування в амбулаторних умовах з 17.11.2021 року по 03.12.2021 року, захворіла 15.11.2021 року, обстеження на короновірусну інфекцію позитивно. Згідно з відповіддю відділу обліку проживання фізичних осіб Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради № 14/5-113 від 06.01.2022 року на запит відповідно до даних картотеки з питань реєстрації фізичних осіб [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , інші зареєстровані особи за вказаною адресою відсутні. 29.01.2022 року [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Другої дніпровської державної нотаріальної контори Матвієнко В.Г. від 29.01.2022 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.19). Термін для прийняття спадщини після [PERSON] сплинув 25.12.2021 року. Згідно з копією спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , наданої на ухвалу суду Другою дніпровською державною нотаріальною конторою, будь-які особи з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] не зверталися. Відповідно до ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч.1\~ст. 1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до\~ст.1223 цього Кодексу\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1218 цього кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Відповідно до положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. \~ \~ \~ \~Частиною 1\~ст. 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, з урахуванням ч. 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, має право прийняти спадщину протягом шести місяців з дня її відкриття. Як вбачається з матеріалів справи, позивач зі спадкодавцем за однією адресою не проживала, не звернулася у шестимісячний строк після відкриття спадщини до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тобто пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у пункті 24\~постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як на поважність пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, позивач у позові посилається на те, що вона з 15.11.2021 року по 03.12.2021 року обстеження хворіла на короновірусну інфекцію та тривалий час після лікування відчувала слабкість та не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки строк пропущено у зв`язку з хворобою спадкоємця. Таким чином, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення та надання позивачу додаткового строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ст. 141 ЦПК України в разі задоволення позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Однак, враховуючи обставини справи, а також те, що позивач не просив відшкодування судових витрат, судові витрати, понесені позивачем, покладаються на нього. Враховуючи викладене,

Outcome: approved