Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-05 00:00:00

[PERSON] звернулась з позовом до ФОП [PERSON] , вказавши, що 16.04.2021 року позивач придбала у відповідача комод-тумбу «Фантазія» з чотирма висувними шухлядами вартістю 4420 гривень. Працівниками ФОП [PERSON] даний комод був зібраний та встановлений. 10.07.2021 року усі чотири шухляди комоду самовільно відчинились, внаслідок чого комод нахилився вперед, а телевізор, який був розташований на комоді, впав, а внаслідок падіння екран телевізора був пошкоджений. По суті заявлених вимог позивач просила розірвати договір купівлі-продажу, укладений між [PERSON] та ФОП [PERSON] на придбання комоду-тумби, стягнути з ФОП [PERSON] на користь [PERSON] вартість комоду-тумби у 4420 гривень, вартість послуг з встановлення комоду у 350 гривень, вартість відновлювального ремонту телевізора у 12300 гривень, вартість послуг з огляду пошкодженого телевізору у 360 гривень, вартість експертизи у 1238 гривень, 109,50 гривень супутніх витрат. 564,46 гривень частину вартості пакету медіасервісу MEGOGO за період з 10.07.2021 року по дату ухвалення рішення судом, 50000 гривень на відшкодування моральної шкоди. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 07.02.2022 року було відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою суду від 28.03.2022 року підготовче провадження у справі закрите, справу призначено до розгляду. Відповідачем відзив на позов не надавався, 26.05.2022 року відповідачем на адресу суду направлені письмові пояснення. Судом розглянуто клопотання позивача про виклик та допит свідків. В судовому засіданні позивача позов підтримала, по суті пояснила, що нею у ФОП [PERSON] було замовлено два комоди: один комод «Фантазія» на п`ять шухляд та комод-тумба TV Фантазія. Після отримання зазначених комодів вони були зібрані та встановлені представниками продавця та експлуатувались позивачем та її родиною в належний спосіб. Зокрема, на одному з комодів був розміщений телевізор LG 49UN74006LB, придбаний позивачем за 16199 гривень та до липня 2021 року не був в експлуатації. 10.07.2021 року позивач виявила, що усі чотири шухляди комоду відчинені, а телевізор впав з комоду, внаслідок чого розбився екран. На звернення позивача до відповідача щодо добровільного відшкодування завданої шкоди відповідач не погодилась, у зв?язку з чим позивач звернулась до експертної установи для проведення експертизи, а також було встановлено вартість ремонту телевізора. Претензій щодо якості іншого комоду у позивача немає. Спричинення моральної шкоди позивач пояснила неможливістю користуватись телевізором та послугам з доступу до телебачення. За клопотанням позивача судом допитані свідки та досліджені письмові докази. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є чоловіком позивача. У квітні 2021 року вони придбали два комоди, на одному з них був розміщений телевізор. Телевізор був встановлений на комод десь на початку липня, а до того моменту в експлуатації не перебував. 10.07.2021 року свідок побачив, що усі чотири шухляди комоду самовільно відчинились, комод нахилився вперед, а телевізор з комоду впав, внаслідок чого розбився екран. Після того позивач разом із свідком попрямували до ФОП [PERSON] для вирішення питання про відшкодування збитків, але відповідач відмовилась від компенсації завданої шкоди. Свідок [PERSON] суду пояснила, що зі слів доньки позивача по справі [PERSON] вона дізналась про обставини пошкодження телевізора, однак, особисто очевидицею подій не була. При вивченні письмових доказів судом встановлено наступне. Згідно із копією товарного чеку № 1 від 16.04.2021 року [PERSON] було здійснено доплату в сумі 6620 гривень ФОП [PERSON] за два комоди: комод Фантазія 5 шухляд та комод-тумба TV Фантазія. Як пояснила позивач в судовому засіданні чек за здійснення передплати за вказані вироби у неї відсутній. 21.03.2021 року позивачем був придбаний телевізор LED LG 49UN74006LB за 16199 гривень, що підтверджено копією фіскального чека. 13.07.2021 року [PERSON] звернулась до ФОП [PERSON] із заявою, в якій описала обставини падіння телевізора та вказала про згоду на проведення експертизи комода. 20.07.2021 року [PERSON] звернулась до ФОП [PERSON] із заявою, в якій просила повернути їй сплачені за комод кошти та компенсувати завдані збитки. Листом від 21.07.2021 року ФОП [PERSON] повідомила [PERSON] про готовність оглянути комод та, за можливості, усунути недоліки. Згідно із актом технічного огляду та діагностики № 19.08.2 СЦ «Рома-Сервіс» вартість ремонту телевізора, а саме заміни панелі дисплея, складає 12300 гривень. З висновку експертного дослідження від 19.10.2021 року вбачається, що розмір матеріального збитку, який був нанесений внаслідок пошкодження телевізора LG 49UN74006LB, складає 12300 гривень. З описової частини висновку експерта вбачається, що експертом проведено дослідження комода-тумби «TV Фантазія» та пошкодженого телевізора. При цьому встановлено, що комод-тумба має дефекти, а саме мимовільне відкриття висувних шухляд, після чого комод-тумба нахиляється вперед та фіксується на передніх пластикових прямокутних підп?ятках та ящиках, при цьому задні пластикові прямокутні підп?ятки піднімаються від підлоги. Відповідно до копії квитанції № 26 від 08.09.2021 року [PERSON] сплатила 1238,20 гривень за проведення експертного дослідження. Судом не надається оцінка наданій позивачем переписці, адже неможливо встановити достовірно особу, з якою позивач вела таку переписку. При вирішенні спору виходить з наступного. Відповідно до положень ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Як вказує ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. На момент виникнення договірних відносин між сторонами, розгляду та вирішення справи питання відшкодування шкоди, завданої внаслідок виявлених недоліків придбаних товарів врегульовані ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів», тощо. Частинами 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Як зазначено Верховним Судом в складі колегії суддів Касаційного цивільного суду в постанові від 12.03.2020 року № 757/37285/14-ц, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Стаття 8 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023 від 12.05.1991 року (далі Закон № 1023) передбачає, що разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті, пред`являються на вибір споживача продавцеві за місцем купівлі товару, виробникові або підприємству, що задовольняє ці вимоги за місцезнаходженням споживача. Споживач має право пред`явити одну з вимог, передбачених частиною першою цієї статті, а в разі її невиконання заявити іншу вимогу, передбачену частиною першою цієї статті. Статтею 16 Закону України № 1023 шкода, завдана внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відшкодовується відповідно до закону. Проаналізувавши надані позивачем докази, суд вважає, що належними та допустимими доказами в достатній мірі доведено, що виготовлений відповідачем комод-тумба має дефекти та саме ці дефекти були причиною того, в ході експлуатації шухляди комоду мимовільно відчинились, після чого комод нахилився вперед, а розташований на ньому телевізор впав, внаслідок чого був розбитий екран. Водночас, як пояснила позивач та це підтверджено письмовими доказами, за укладеним між сторонами в усній формі договором [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] два товари, а саме комод Фантазія на 5 шухляд та комод-тумба TV Фантазія. При цьому у позивача не має претензій щодо якості першого комоду та повертати вона його не збирається, у зв?язку з чим суд не вбачає підстав для розірвання укладеного між сторонами договору. Позивачем не надано жодних документів на підтвердження того, що вартість комоду-тумби TV Фантазія становить саме 4420 гривень, адже позивачем надано лише один чек, за яким здійснено доплату в сумі 6620 гривень, при цьому вартість кожного товару окремо в чеку не зазначена, у зв?язку з чим суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача на користь позивача вартості комоду-тумби, оскільки позивачем не доведено вартості конкретно цього виробу. Також позивачем не надано доказів на підтвердження надання та оплати вартості послуг зі збірки та встановлення комоду-тумби у 350 гривень, у зв?язку з чим підстав для стягнення цієї суми на користь позивача суд не вбачає. Суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача вартості пакету медіасервісу MEGOGO, адже неможливість користуватись таким сервісом з діями відповідача не пов?язана, до того ж позивачем не доведено, що вона дійсно не користувалась таким сервісом через інші прилади. Фактичне понесення витрат на оплату такого сервісу та його підключення позивачем будь-якими доказами не доведено. Враховуючи вищевикладені висновки, суд вбачає підстави для стягнення з відповідача на користь позивача вартості ремонту телевізора у 12300 гривень, адже пошкодження телевізору пов?язані з його падінням, яке у свою чергу стало наслідком дефектів комоду-тумби, виробленої відповідачем. Також з\~відповідача на\~користь позивача\~належить стягнути\~витрати на\~проведення експертного\~дослідження в\~сумі 1238,20\~гривень та витрати на поштові відправлення в сумі 54,50 гривень, адже вони понесені з метою оцінки завданої шкоди та перепискою позивача із відповідачем у зв?язку із заподіяною шкодою, підтверджені чеками. Законних підстав для стягнення з відповідача суми сплаченої позивачем банківської комісії у 35 гривень суд не вбачає. Суд також не вбачає підстав для стягнення з відповідача на користь позивача суми у 360 гривень, які сплачені за діагностику телевізора, адже такі витрати оплачені не позивачем. Таким чином, на відшкодування завданої позивачеві шкоди з відповідача належить стягнути суму у 13592,70 гривень (12300+1238,20+54,5). Вирішуючи вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача спричиненої моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. В силу ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Внаслідок пошкодження майна та неможливості його використання за призначенням, а рівно і через невиконання відповідачем передбаченого законом обов?язку з усунення завданої позивачеві шкоди, позивач безумовно зазнала певної моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, водночас заявлена позивачем сума у 50000 гривень, на переконання суду, не відповідає ані обсягу, ані тяжкості таких страждань, тож справедливим суд вважає суму компенсації у 2000 гривень. Також з відповідача належить стягнути на користь держави судовий збір пропорційно задоволеним вимогам. На підставі викладеного,

Outcome: partial