Jurisdiction: civil
Date: 2022-06-07 00:00:00

У листопаді 2021 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що 25.02.2019 Деснянським районним відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відкрито виконавче провадження № 58469055 з виконання виконавчого листа № 2-8865/2010, виданого 26.01.2011 Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» у рахунок повернення заборгованості за кредитним договором № К5080А00000022 від 13.04.2007 року 5 623 609,86 грн. В межах вказаного виконавчого провадження державним виконавцем було виявлено майно боржника: земельну ділянку та садовий будинок, який на ній розташований, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . 13.04.2021 Деснянським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) направлено ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію вищевказаного майна. 13.08.2021 року ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги за лотом № 487708 (уцінено лот 482125), найменування майна «ІПОТЕКА: Садовий будинок заг. пл. 302,3 м.кв. та зем. діл.пл. 0,12 га, К/Н 3223155400:03:036:0023. за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] )». В розміщеному на веб-сайті реалізації майна Інформаційному повідомленні про проведення. Відповідно до проколу проведення торгів № 550201 від 13.08.2021 року переможцем Електронних торгів визначено [PERSON] з ціною продажу 2 570 400,00 грн., при цьому, з метою участі в електронних торгах позивачем було сплачено гарантійний внесок у сумі 128 520,00 грн. Як стало відомо позивачу після проведення електронних торгів та визнання його переможцем, відповідно до Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, власником земельної ділянки з кадастровим номером 3223155400:03:036:0023 є [PERSON] (а не [PERSON] як боржник у виконавчому провадженні №58469055), який не має будь-якого відношення до правовідносин між боржником і кредитором. Як з`ясувалося, 29.07.2021 Деснянським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) винесено постанову про виправлення помилки, якою постановлено: внести зміни до заявки на реалізацію арештованого майна від 13.04.2021 ВП № 58469055 щодо реалізації садового будинку, загальною площею 302,3 кв.м, житловою площею 131,9 кв.м, що розташований на земельній ділянці площею 0,1200 га за адресою: [ADDRESS] , вважаючи кадастровий номер «3223155400:03:036:0023» таким як помилково зазначений та вважати вірним кадастровий номер «3223155400:03:036:0038»;\~внести зміни\~в лот\~№ 487708,\~вказавши правильний\~кадастровий номер\~земельної ділянки\~3223155400:03:036:0038;\~при видачі\~протоколу проведення\~електронних торгів\~зазначити правильний\~кадастровий номер\~земельної ділянки\~3223155400:03:036:0038. Вказана постанова\~мотивована тим,\~що під\~час проведення\~роботи з\~незалежної оцінки майна оцінювачем була допущена технічна помилка щодо зазначення кадастрового номеру земельної ділянки об`єкту оцінки у Звіті №ПБ-04-21.01-10(1-2) від 18.02.2021, а саме зазначено кадастровий номер 3223155400:03:036:0023. У зв`язку з цим, 29.07.2021 року державним виконавцем на адресу ДП «СЕТАМ» направлено постанову від 29.07.2021 року про виправлення помилки, однак, ДП «СЕТАМ» відмовилось виправляти помилку в інформаційному повідомленні. При цьому, відповідно до Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, земельна ділянка з кадастровим номером «3223155400:03:036:0038», яка належить [PERSON] , має площу 0,0856 га, а не 0,12 га як вказано в інформаційному повідомленні. Позивач вказує, що розміщення неправдивих відомостей про об`єкт продажу безпосередньо вплинули на результати Електронних торгів, оскільки позивач розраховував на придбання земельної ділянки саме площею 0,12 га і тому взяв участь у торгах, однак, по факту спірна земельна ділянка виявилась на третину меншою ніж про це заявлено в Інформаційному повідомленні про електронні торги. Оскільки з`ясувалося,\~що в\~інформації про\~лот невірно\~вказано кадастровий\~номер земельної\~ділянки та\~її площу,\~позивач звертався\~до ДП\~«СЕТАМ» із\~заявою про\~повернення сплаченого\~ним гарантійного\~внеску у\~розмірі 128\~520,00\~грн.,\~однак,\~у відповідь\~на вказану\~заяву ДП\~«СЕТАМ» вказало,\~що гарантійний\~внесок підлягає\~поверненню переможцю\~електронних торгів\~у разі\~набрання законної\~сили судовим\~рішенням щодо\~визнання електронних\~торгів недійсними,\~а тому\~позивач звернувся\~до суду\~з даним\~позовом та\~просить суд\~визнати недійсними\~електронні торги,\~проведені ДП\~«СЕТАМ» 13.08.2021 року, з продажу лоту № 487708), найменування майна «ІПОТЕКА: Садовий будинок заг. пл. 302,3 м.кв. та зем. діл.пл. 0,12 га, К/Н 3223155400:03:036:0023. за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] )», та стягнути з відповідачів понесені судові витрати. 30 грудня 2021 року від відповідача ДП «СЕТАМ» до суду надійшов відзив на позов. Не погоджуючись з позовом ДП «СЕТАМ» вказали, що Порядком реалізації арештованого майна не передбачено можливості виправлення описки на підставі постанови державного виконавця, а тому ДП «СЕТАМ» було відмовлено у виправлені описки. Підстав для зупинення чи припинення електронних торгів за лотом № 424136 у ДП «СЕТАМ» не було. Крім того, оскільки за результатом провадження оскаржувальних електронних торгів між позивачем та відповідача не було укладено правочину, то він не може бути визнаний недійсним. Представник ДП «СЕТАМ» вважає, що стороною позивача неправильно обрано спосіб захисту, а тому просив відмовити у задоволенні позовних в повному обсязі. 11 січня 2022 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача Мостовенка Ю.В. Представник позивача вважає, що заперечення ДП «СЕТАМ» проти позову є необґрунтованими та такими, що не спростовують аргументів позивача. Вказав на те, що у відповідь на заяву позивача про повернення гарантійного внеску ДП «СЕТАМ» зазначило, що гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів у разі набрання законної сили рішенням суду щодо визнання електронних торгів недійсними. Ухвалою судді від 10.11.2021 року було відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 21.01.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Представник відповідача ДП «СЕТАМ в судове засідання не з`явився, у поданому до суду відзиві на позов просив розглянути справу у його відсутність, проти позовних вимог заперечив. Представник відповідача Деснянського ВДВС у місті Києві ЦМУЮ (м. Київ) не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~Цивільного процесуального\~кодексу України (далі ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд, дослідивши письмові докази та матеріали справи вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Вирішуючи спір, суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Судом встановлено, що 25.02.2019 року Деснянським районним відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відкрито виконавче провадження № 58469055 з виконання виконавчого листа № 2-8865/2010, виданого 26.01.2011 Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» у рахунок повернення заборгованості за кредитним договором №К5080А00000022 від 13.04.2007 року - 5623609,86 грн., що підтверджуються витягом з автоматизованої системи виконавчих проваджень та листом Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 19.07.2021 № 58469055/14. 13.04.2021 року Деснянським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) ДП «СЕТАМ» направлено заявку на реалізацію майна, яке арештоване на підставі виконання виконавчого провадження № 58469055 при примусовому виконанні виконавчого листа № 2-8865/2010, виданого 26.01.2011 Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» у рахунок повернення заборгованості за кредитним договором №К5080А00000022 від 13.04.2007 року - 5623609,86 грн., а саме: земельної ділянки загальною площею 0,12 га, кадастровий номер «3223155400:03:036:0023» та садового будинку, загальною площею 302,3 кв.м, що знаходиться на земельній ділянці площею 0,12 га, кадастровий номер «3223155400:03:036:0023», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] ), що підтверджується копією заявки від 13.04.2021 року ВП № 58469055. Тобто, майно, яке було передано на реалізацію - Садовий будинок загальною пл. 302,3 м.кв. та земельну ділянку 0,12 га, кадастровой номер 3223155400:03:036:0023, за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] ). До заявки на реалізацію також було додано копію звіту № ПБ-04-21.01.-10.2 про оцінку вартості майна (земельної ділянки № 3223155400:03:036:0023 площею 0,12 га., власник об`єкту [PERSON] ), що підтверджується копією вказаного звіту. В розміщеному на веб-сайті реалізації майна в рамках виконавчого провадження № 58469055 (https://setam.net.ua) Інформаційному повідомленні про проведення електронних торгів з продажу лоту № 487708, було зазначено: «ІПОТЕКА:Садовий будинок заг. пл. 302,3 м.кв.. та зем. діл.пл. 0,12 га, К/Н 3223155400:03:036:0023, за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] )», що підтверджується копіями наданих суду скріншотів. Згідно листа ТОВ «Українська оціночна компанія» за вих.№ 20.07.21.1 від 20.07.2021 на адресу Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вбачається, що під час додаткової ідентифікації об`єкту оцінки: земельна ділянка площею 0,12 га за допомогою Кадастрової карти України на ресурсі https://map.land.gov.ua була допущена технічна помилка щодо зазначення кадастрового номеру земельної ділянки об`єкту оцінки у Звіті № ПБ-04-21.01-10(1-2) від 18.02.2021. Зазначений кадастровий номер 3223155400:03:036:0023 (не вірний). Виправлений кадастровий номер земельної ділянки 3223155400:03:036:0038 (вірний). 29.07.2021 року головним Державним виконавцем Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Заяць О.В. винесено постанову про виправлення помилки, якою постановлено: - внести зміни до заявки на реалізацію арештованого майна від 13.04.2021 ВП №58469055 щодо реалізації садового будинку, загальною площею 302,3 кв.м, житловою площею 131,9 кв.м, що розташований на земельній ділянці площею 0,1200 га за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] ), вважаючи кадастровий номер 3223155400:03:036:0023 таким як помилково зазначений; - кадастровий номер 3223155400:03:036:0038 земельної ділянки загальною площею 0.1200 га. цільове призначення: для ведення садівництва/землі ОСГ, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] ), вважати вірним; - внести зміни в лот № 487708, вказавши правильний кадастровий номер земельної ділянки 3223155400:03:036:0038; - при видачі протоколу проведення електронних торгів зазначити правильний кадастровий номер земельної ділянки 3223155400:03:036:0038; - копію постанови направити ДП «СЕТАМ» та сторонам виконавчого провадження. Однак, ДП «СЕТАМ» відмовилося виправити помилку в інформаційному повідомленні посилаючи на відсутність підстав вносити зміни до кадастрового номеру майна за лотом № 487708, що підтверджується листом ДП «СЕТАМ» №2104/14235-9-21/15 від 06.08.2021 року на адресу Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 03.09.2021 року, власником земельної ділянки загальної площею 0.1196 га, кадастровий номером «3223155400:03:036:0023», що розташована за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., смт. Козин, є [PERSON] . Відповідно до Інформаційної довідки з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 03.09.2021 року, власником земельної ділянки загальної площею 0.0856 га, кадастровий номером «3223155400:03:036:0038», що розташована за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., смт. Козин, є [PERSON] . Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 550201 від 13.08.2021 року переможцем Електронних торгів, реєстраційний номер лота № 487708, найменування майна: Садовий будинок заг. пл. 302,3 м.кв. та зем. діл.пл. 0,12 га, К/Н 3223155400:03:036:0023. за адресою: [ADDRESS] (стара адреса: [ADDRESS] )» визначено учасника № 4 - [PERSON] , з ціною продажу 2 570 400,00 грн., сума сплаченого гарантійного внесу 128 520,00 грн., що підтверджується копією протоколу № 550201 від 13.08.2021 року. Листом ДП «СЕТАМ» [PERSON] було відмовлено у поверненні гарантійного внеску за участь в електронних торгах за лотом № 487708, що підтверджується копією вказано листа. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016. За змістом ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених чч.1-3, 5, 6 ст.203 цього кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу). Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно з ч. 1 ст. 656 ЦК України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. Частинами 4, 5 цієї статті визначено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом. Статтею 657 ЦК України передбачено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. У ст. 658 ЦК України встановлено, що право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення. Убачається, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку. Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, тому підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком. Згідно із висновком, викладеним у постанові Верховного суду від 24.01.2018 у справі № 910/8052/17, ст. 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 р. за № 1301/2943) виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Відповідно до пункту 4 розділу ІІ цього Порядку приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу I цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих приватним виконавцем. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений. Фактично приватний виконавець здійснює передбачені необхідні підготовчі дії для реалізації майна на електронних торгах. Зазначена вище правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.07.2020 по справі № 201/18443/17. Позовна заява не містить доказів порушення з боку відповідача ДП «СЕТАМ» самої процедури реалізації нерухомого майна. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Позивачем повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом Х Порядку не здійснено, акту про проведення прилюдних торгів відсутній, тобто договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним. З неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності. Неукладений договір не може бути визнаний недійсним, а тому підстав для задоволення позову немає. У зв`язку з відмовою позивачу у заявлених вимогах судові витрати на покладаються на позивача.

Outcome: dismissed