Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-17 00:00:00

У грудні 2021 року позивач Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної в м.Полтаві ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення державних коштів, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] кошти у сумі 25725,23 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на ті обставини, що 03.06.2018 року [PERSON] звернулась до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної в м.Полтаві за призначенням державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям. 09.11.2018 року [PERSON] надала необхідний пакет документів для призначення допомоги та в окремій заяві від 09.11.2018 року прохала розглянути її звернення на засіданні районної комісії по розгляду питань надання соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям. Згідно виписки з протоколу №31 від 19.11.2018 року, комісія вирішила надати [PERSON] державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям. Рішенням про призначення соціальної допомоги від 20.11.2021 року заявниці було призначено допомогу на період з 01.11.2018 року по 02.01.2019 року в сумі 3920,88 грн., та 03.01.2019 року по 30.04.2019 року в сумі 2420,88 грн. на місяць. Повторно за призначенням допомоги відповідач звернулась 15.05.2019 року. 21.06.2019 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із встановленням факту надання недостовірної інформації про доходи чоловіком заявниці [PERSON] , у зв`язку із закриттям підприємницької діяльності 27.07.2018 року, у період з 01.11.2018 року по 30.04.2019 року виникла переплата допомоги в сумі 19665,46 грн. Комісія вирішила утримувати надмірно нараховані кошти з подальшої виплати згідно заяви заявниці від 21.06.2019 року у розмірі 20%. 21.06.2019 року боржниця надала пояснювальну записку, в якій повідомлялося, що 09.11.2019 року у декларації про доходи та майновий стан сім`ї вона помилково зазначила факти зайняття підприємницькою діяльністю свого чоловіка [PERSON] , не вказала дохід діяльності. Прохала не вважати надану інформацію, як навмисне подану, та не позбавляти сім`ю права на отримання допомоги на наступний шестимісячний термін. [PERSON] підтвердив зазначене в пояснювальній записці. Рішенням про призначення державної соціальної допомоги від 21.06.2019 року боржниці було призначено допомогу на період з 01.05.2019 року по 31.10.2019 року в сумі 2409,87 грн. Розпорядженням про перерахунок державної соціальної допомоги від 26.09.2019 року було змінено суму виплати допомоги з 01.07.2019 року по 31.10.2019 року в сумі 2840,46 грн. на місяць. 11.11.2019 року [PERSON] знову звернулася за призначенням допомоги, надавши необхідний пакет документів. Рішенням про призначення державної соціальної допомоги від 16.12.2019 року заявниці було призначено допомогу на період з 01.11.2019 року по 30.11.2019 року в сумі 1882,32 грн., та 01.12.2019 року по 30.04.2020 року в сумі 2356,98 грн. на місяць. 21.01.2020 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із виявленням факту поновлення пільги та відновлення перерахування коштів ЖКП до розрахунку розміру середнього місячного сукупного доходу сім`ї не було враховано грошовий еквівалент пільг з листопада 2018 року по квітень 2019 року, в результаті чого виникла переплата допомоги з 01.05.2019 року по 31.10.2019 року в сумі 4093,68 грн. Комісія вирішила утримувати надмірно виплачену суму допомоги з подальшої виплати по 20% від суми, яка підлягає виплаті. 21.01.2020 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із надходженням інформації про припинення реєстрації заявницею обліку в Полтавській міськрайонній філії Полтавського обласного центру зайнятості 17.12.2019 року виплата допомоги припиняється з 01.01.2020 року. Сума переплати виникла за період з 01.01.2020 року по 31.03.2020 року в сумі 7575,42 грн. Розпорядженням Управління від 10.03.2020 року виплату допомоги припинено з 01.01.2020 року відповідно до п.25 Порядку у зв`язку із зняттям з обліку в Центрі зайнятості у грудні 2019 року. Управлінням неодноразово було направлено листи боржниці за місцем її проживання. Проте, на даний час державні кошти у сумі 25725,23 грн. боржником на рахунок управління не повернуті. 11.04.2022 року ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін. Відповідач [PERSON] надала до суду письмові пояснення, в яких просила відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог. Зазначила, що усю державну допомогу вона отримувала згідно рішень комісії по наданню допомоги; не знала того, що [PERSON] закрив своє ПП, стояв та знявся з обліку у центрі зайнятості, так як вони тривалий час не спілкуються; у неї на вихованні п`ятеро дітей, тому уся державна допомога була витрачена виключно на дітей, тому вона не в змозі повернути те, що вони з`їли. Зважаючи на воєнний стан в Україні та відсутність роботи, у зв`язку з закритими підприємствами, важкий фінансовий стан, просила відмовити в задоволенні позову (а.с.68-69). Позивач свого представника у судове засідання не направив, на адресу суду від представника надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити позов. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою судом про дату, час і місце розгляду справи, в наданій заяві просила про розгляд справи у її відсутність, заперечує проти задоволення позовних вимог. Суд вважає можливим розглянути справу, у відповідності до ст.211 ЦПК України, за відсутності учасників справи, на підставі наявних у справі даних і доказів. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, надавши належну правову оцінку зібраним доказам, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню, з огляду на таке. Судом встановлено,\~що 03.06.2018 року [PERSON] звернулась до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної в м.Полтаві за призначенням державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, до якої надала\~декларацію про доходи\~та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням допомоги. Членами її сім`ї у поданій декларації зазначила\~чоловіка та п`ятьох дітей (а.с.45-48). У розділі ІІ декларації відповідач вказала, що її чоловік [PERSON] приватний підприємець, розмір доходу не зазначила. На підставі поданих заяв та документів відповідачу, згідно виписки з протоколу №31 від 19.11.2018 року, комісія вирішила надати державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям. Рішенням про призначення соціальної допомоги від 20.11.2021 року заявниці було призначено допомогу на період з 01.11.2018 року по 02.01.2019 року в сумі 3920,88 грн., та 03.01.2019 року по 30.04.2019 року в сумі 2420,88 грн. на місяць. 21.06.2019 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із встановленням факту надання недостовірної інформації про доходи чоловіком заявниці [PERSON] , у зв`язку із закриттям підприємницької діяльності 27.07.2018 року, у період з 01.11.2018 року по 30.04.2019 року виникла переплата допомоги в сумі 19665,46 грн. Комісія вирішила утримувати надмірно нараховані кошти з подальшої виплати згідно заяви заявниці від 21.06.2019 року у розмірі 20%. 21.01.2020 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із виявленням факту поновлення пільги та відновлення перерахування коштів ЖКП до розрахунку розміру середнього місячного сукупного доходу сім`ї не було враховано грошовий еквівалент пільг з листопада 2018 року по квітень 2019 року, в результаті чого виникла переплата допомоги з 01.05.2019 року по 31.10.2019 року в сумі 4093,68 грн. Комісія вирішила утримувати надмірно виплачену суму допомоги з подальшої виплати по 20% від суми, яка підлягає виплаті. 21.01.2020 року комісія по призначенню державних допомог УСЗН Шевченківської районної в м.Полтаві ради встановила, що у зв`язку із надходженням інформації про припинення реєстрації заявницею обліку в Полтавській міськрайонній філії Полтавського обласного центру зайнятості 17.12.2019 року виплата допомоги припиняється з 01.01.2020 року. Сума переплати виникла за період з 01.01.2020 року по 31.03.2020 року в сумі 7575,42 грн. Загальна сума залишку переплати бюджетних коштів складає 25725,23 грн. За правилами статей\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Умови, порядок призначення і виплати малозабезпеченим сім`ям державної соціальної допомоги визначено\~Законом України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям"\~та Порядком № 250. Згідно з частиною першою статті 1 Закону сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї. Згідно з частиною четвертою статті 7 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям",\~якщо сім`єю навмисно подано недостовірні відомості чи приховано відомості, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на державну соціальну допомогу та на визначення її розміру, виплата призначеної державної соціальної допомоги припиняється з місяця, в якому виявлено порушення. Отже в розумінні абзацу четвертого частини першої статті 7 Закону припинення виплати соціальної допомоги малозабезпеченій сім`ї та/або повернення (стягнення) її, можливі тоді, коли мали місце обставини навмисного подання недостовірних відомостей чи приховання відомостей, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на соціальну допомогу, тобто коли відсутні обставини, передбачені частиною другою та/або частиною четвертою цієї статті. Пунктом 28 Порядку № 250 передбачено, що якщо сім`єю приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, органи соціального захисту населення: визначають обсяг надміру виплачених коштів та встановлюють строки їх повернення залежно від матеріального стану сім`ї; повідомляють уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї про обсяг надміру виплачених коштів та строки їх повернення; у разі врахування надміру виплачених коштів при виплаті соціальної допомоги у наступні періоди провадять щомісячні відрахування на підставі своїх рішень у розмірі не більш як 20 відсотків суми, що підлягає виплаті; у разі неповернення надміру виплачених коштів добровільно в установлені строки вирішують питання про їх стягнення у судовому порядку. Відповідно до частини першої\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Згідно з пунктом першим частини першої\~статті 1215 ЦК України\~не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. Її тлумачення свідчить, що законодавцем передбачені два виключення із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 06 лютого 2019 року за наслідками розгляду справи № 545/163/17. При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Наведене узгоджується із висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №753/15556/15-ц\~та постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №607/4570/17-ц . Позивач наполягає на тому, що відповідач повинна повернути кошти в сумі 25725,23 гривень на рахунок управління. Заперечуючи проти\~позовних вимог,\~відповідач зазначила,\~щодержавну допомогу вона отримувала згідно рішень комісії по наданню допомоги, не знала про те, що її чоловік [PERSON] , з яким вона не проживає тривалий час, закрив своє приватне підприємство, стояв та знявся з обліку у центрі зайнятості. Просила врахувати, що у неї на утриманні перебуває п`ятеро неповнолітніх дітей. Суд вважає доводи відповідача слушними, оскільки, подаючи\~декларацію про доходи\~та майно сім`ї, у [PERSON] не було мети щодо навмисного\~подання недостовірних\~відомостей\~та позивачем не надано доказів в підтвердження\~навмисного подання недостовірних відомостей чи приховання відомостей відповідачем, що вплинуло або могло вплинути на встановлення права на державну соціальну допомогу та на визначення її розміру. [PERSON] , подаючи заяву про призначення державної соціальної допомоги і відповідну декларацію, добросовісно помилялася щодо обставин, які стосуються її чоловіка, що виключає застосування до неї заходів цивільно-правової відповідальності у виді стягнення надміру сплачених коштів. У діях відповідача відсутнє приховування або навмисне подання недостовірних даних про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Такий висновок узгоджується з позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 квітня 2019 року по\~справі № 150/164/17. Крім того,\~позивач,\~зокрема,\~зазначає,\~що у\~зв`язку із\~виявленням факту\~поновлення пільги\~ та\~відновлення перерахування\~коштів ЖКП\~до розрахунку\~розміру середнього\~місячного сукупного\~доходу сім`ї\~не було\~враховано грошовий\~еквівалент пільг,\~в результаті\~чого виникла\~переплата допомоги. Однак,\~враховуючи,\~що виплата\~відповідачу соціальної\~допомоги була\~проведена добровільно,\~на підставі\~розпорядження Управління\~соціального захисту\~населеннявиконавчого комітету Шевченківської районної в м.Полтаві ради, при цьому фактів недобросовісності з боку відповідача або подання нею недостовірних даних не встановлено, суд приходить до переконання про відсутність передбачених законом підстав для повернення безпідставно виплачених [PERSON] коштів. Відповідно до практики\~Європейського Суду з прав людини щодо принципів застосування статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, щодо необхідності додержання принципу "належного урядування" при втручанні держави у право особи на мирне володіння своїм майном, Європейський суд з прав людини вказує, що принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Рисовський проти України", заява № 29979/04, від 20 жовтня 2011 року). Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовнішний спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» від 05 січня 2000 року, «Онер`їлдіз проти Туреччини» від 18 червня 2002 року, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» від 08 квітня 2008 року, «Москаль проти Польщі» від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах «Лелас проти Хорватії» від 20 травня 2010 року і «Тошкуце та інші проти Румунії» від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» від 18 червня 2002 року та «Беєлер проти Італії» від 05 січня 2000 року). Суд вказав, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Разом з тим, Європейський суд з прав людини зазначає, що вислів "згідно із законом" не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону. Зокрема, положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах (рішення у справі "Кривіцька та Кривіцький проти України", заява № 30856/03, від 02 грудня 2011 року). В\~матеріалах\~справи\~відсутні\~відомості\~про\~те,\~що\~звертаючись із заявами про призначення допомоги малозабезпеченим сім`ям, подаючи\~декларацію про доходи\~та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги, [PERSON] мала на меті навмисно приховати доходи. Враховуючи встановлені у справі обставини, соціальний статус сім`ї відповідача, відсутність умислу щодо навмисного приховання нею відомостей про доходи, необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами держави та втручанням у права відповідача, суд приходить до висновку, що примусове повернення наданої державою соціальної допомоги у сумі 25725,23 гривень може призвести до покладення на\~ [PERSON] надмірного тягаря. Оскільки, суд не встановив, що відповідач навмисно приховала або свідомо подала недостовірні дані про доходи та майновий стан, що вплинули на встановлення права на державну допомогу і визначення її розміру, то задоволення позову у цій справі не відповідатиме справедливій рівновазі між інтересами суспільства та правами відповідача. За таких\~обставин,\~суд вважає\~відмовити у\~задоволенні позовних\~вимогУправління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної в м.Полтаві ради до [PERSON] про стягнення державних коштів. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed