Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-15 00:00:00

У травні 2021 року до суду звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування. Зазначала, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після її смерті відкрилась спадщина у вигляді частки квартири [ADDRESS] . Оригінал правовстановлюючого документа знаходиться у відповідача, однак через неприязні відносини відповідач відмовляється надати його позивачу. У вересні 2020 року позивач звернулась до Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої матері [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцул В.Ю. від 08.10.2020 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої матері [PERSON] , оскільки мною не надано документу що посвідчує право власності на квартиру, а також відсутність реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна проведена без видачі документа, що посвідчує за спадкодавцем. Позивач [PERSON] просить визнати за нею право власності на 3/8 частки у квартирі [ADDRESS] після померлої [INFO] матері - [PERSON] . Ухвалою судді від 14 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків (а.с.29-30). 20 травня 2021 року на виконання ухвали судді від 14 травня 2021 року до суду від представника позивача надійшла уточнена позовна заява (а.с.35-40). Ухвалою судді від 24 травня 2021 року у справі відкрито провадження, залучено сторони до участі у справі, постановлено розглянути справу у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 63). Ухвалою суду від 10 серпня 2021 року визнано підготовку справи до розгляду закінченою, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом сторін, третіх осіб (а.с. 130). Ухвалою суду від 16 травня 2022 року постановлено провести заочний розгляд справи. У судове засідання позивач [PERSON] не прибула, її представник [PERSON] до суду надала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, позов підтримала, просить задовольнити, посилаючись на обставини і підстави, викладені в позовній заяві (а.с. 212). Відповідач [PERSON] у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомляв. Представник третьої особи Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, завідувач до суду надав заяву про розгляд справи без участі представника контори (а.с. 211). Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області серії [NUMBER] від 24.05.2019 року. Факт родинних відносин позивача з [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народженням виданого 28.03.1966 р. серії [NUMBER] , в свою чергу зміна прізвища [PERSON] з дошлюбного на шлюбне Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища та свідоцтвом про одруження виданого 08.10.1999 року серії [NUMBER] (а.с. 41, 51-54). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, у вигляді частки квартири [ADDRESS] . Як зазначає позивач, правовстановлюючі документи на спадкову квартиру знаходяться у її рідного брата - [PERSON] , однак через неприязні відносини між нами, які склалися на протязі багатьох років, останній у добровільному порядку відмовляється надавати документи в моє розпорядження для оформлення спадщини. У зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищевказану квартиру [PERSON] звернулась до Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» для отримання інформаційної довідки про реєстрацію та власників на об`єкт нерухомого майна квартиру [ADDRESS] . 02 червня 2020 року [PERSON] отримала довідку з Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» №61/1999, згідно якої, на квартиру [ADDRESS] за спадкодавцем [PERSON] , зареєстрована ј частка (свідоцтво про право на спадщину, видане Першою кременчуцькою держнотконторою за р.№1-2438 від 26.06.1998 року) та частка у спільній сумісній власності (свідоцтво про право власності, видане УЖКГ адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів від 27.10.1993 року), також частка у спільній сумісній власності на згадану квартиру зареєстрована за померлим [INFO] [PERSON] , [INFO] , спадщину після якого прийняла, але не оформила його дружина [PERSON] (а.с. 45). 08 вересня 2020 року [PERSON] , звернулась до державного нотаріуса Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцул В.Ю. із заявою для прийняття спадщини, за законом на майно померлої [INFO] матері, [PERSON] , [INFO] , що складається з частки квартири [ADDRESS] . До заяви нотаріусу додано довідку видану Комунальним підприємством «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» від 02.06.2020 року за р.№61/1999. 08 жовтня 2020 року державним нотаріусом Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцулом Валерієм Юрійовичем винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлої [INFO] [PERSON] , на частку квартири [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що позивач не надала документу, що посвідчує право власності на квартиру, а також відсутність реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна проведена без видачі документа, що посвідчує таке право за спадкодавцем. Одночасно з постанови нотаріуса випливає, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна отриманої Четвертою кременчуцькою державною нотаріальною конторою шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08.10.2020 року №227299195, інформація про право власності померлого на вищевказану квартиру, відсутня. Також у постанові нотаріуса зазначено, що Четвертою кременчуцькою державною нотаріальною конторою направлено лист [PERSON] , як одному із співвласників згаданої квартири, з проханням повідомити про наявність або відсутність документів, що посвідчують право власності на спадкове майно. Протягом місяця, з дня відправлення листа, до Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори особисто звернувся [PERSON] та повідомив про відсутність намірів надавати документи, що посвідчують право власності на спадкове майно (а.с. 42-43). З вище зазначеного випливає, що згідно свідоцтва про право власності, видане УЖКГ адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів від 27.10.1993 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належала квартира за адресою: будинок [ADDRESS] , яка була у спільній сумісній власності. [INFO] померла [PERSON] та згідно свідоцтва про право на спадщину, видане Першою кременчуцькою держнотконторою за р.№1-2438 від 26.06.1998 року її частину спадкового майна ј зазначеної квартири успадкувала [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , спадщину після якого прийняла, [PERSON] , але не оформила. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишається спадкове майно у вигляді ѕ частки квартири за адресою: будинок [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] та відповідач [PERSON] (у якого у власності є ј квартири) являємось спадкоємцями першої черги після померлої [PERSON] , то частка від ѕ частки спадкової квартири складає 3/8 частини. Відповідно ч.\~1\~ст.\~16\~ЦК\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно п. 1 ч.\~ст.\~16\~ЦК\~України\~способом захисту\~цивільних\~прав\~та інтересів\~може\~бути визнання права. Відповідно 392\~ЦК\~України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У ст.\~1218\~ЦК\~України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У статті 1261 ЦК України передбачено, що спадкоємцями першої черги за законом є діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Статтями\~1216,\~1267 ЦК України\~визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. У відповідності до п.23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до роз`яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за №24-753-0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», п.3.4., у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутись з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. З роз`яснення, наданого Вищим Спеціалізованим Судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 16 травня 2013 року за № 24-753/0/4-13 постає, що відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 331\~ЦК, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до ч. 3 ст. 3\~Закону України від 1 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно до ч. 4 ст. 3 зазначеного\~Закону\~права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. Державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема, такими як\~Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року і яка втратила чинність на підставі\~наказу Держжитлокомунгоспу від 13 грудня 1995 року № 56, Тимчасове положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затверджене наказом Міністерства юстиції України від 7 лютого 2002 року № 7/5 і зареєстроване в Мін`юсті 18 лютого 2002 року за № 157/6445 (з подальшими змінами). Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності\~ ЦК \~та\~Законом України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності\~Законом України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину. Державна реєстрація права власності за висновком суду є похідним від здійснення права власності, а тому її відсутність не може бути окремою підставою для відмови в задоволенні цього позову, оскільки призведе до порушення законних прав та інтересів позивача. Крім того, суд вважає, що у позивача, як спадкоємця, виникло право на спадщину, відкриту після смерті [PERSON] , яку вона прийняла, подавши у передбачений законом строк заяву про прийняття спадщини. Відповідач та третя особа не подали суду належних, допустимих, безспірних і достовірних доказів на спростування встановлених судом обставин та позову в цілому. Звідси, на підставі встановлених судом обставин, суд вважає, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. Необхідно визнати за позивачем [PERSON] право власності у порядку спадкування за законом на 3/8 частки у квартирі [ADDRESS] після померлої [INFO] [PERSON] . Вирішуючи питання щодо судових витрат у відповідності до ст. 133, 141 ЦПК України, враховуючи, що позов підлягає задоволенню, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача кошти у повернення сплаченого судового збору за подання позову у розмірі 2000 грн. Учасники справи не заявляли про понесення ними інших судових витрат.

Outcome: approved