Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-24 00:00:00

08.02.2022 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями майна були позивач та її сестра, як дочки померлої. 01.07.2020 року державним нотаріусом сестрі було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину вказаної квартири. На свою частину позивач свідоцтво не отримувала. [INFO] померла сестра, після смерті якої відкрилась спадщина на Ѕ частину зазначеної квартири. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину позивач отримала відмову в звязку з пропуском строку подання заяви на прийняття спадщини передбаченого чинним законодавством. Після цього змушена звернутися з даним позовом до суду. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. В підготовче судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій позовні вимоги підтримала, справу просила розглянути в її відсутність, рішення постановити в підготовчому судовому засіданні. В підготовче судове засідання представник відповідача не з`явився, через канцелярію суду подали клопотання в якому проти задоволення позовних вимог не заперечували, справу просили розглянути в їх відсутність. Відповідно до ст. 200 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем, суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При вивченні письмових доказів наданих позивачем на підтвердження своїх позовних вимог, судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Київській області, про що зроблено відповідний актовий запис № 291. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на квартиру [ADDRESS] . Спадкодавець заповіту не залишила. Спадкоємцями першої черги за законом були позивач та [PERSON] , як діти померлої. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину посвідченого 01.07.2020 року Бойко О.О., державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області, спадкоємцем майна після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] є її дочка [PERSON] на Ѕ частину та [PERSON] на Ѕ частину. Спадщина на яку в указаних частках видано свідоцтво, складається з квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Фастівською міською радою 05.11.2002 року, зареєстровано в реєстрі 05.11.2002 року в книгу № 107 номер запису Фастівського міжміського БТІ 8413 ст.384. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ЦМУ МЮ (м. Київ), про що зроблено відповідний актовий запис № 578. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач в передбачений ст.1270 ЦК України шести місячний строк не звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини. При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна після смерті сестри, постановою державного нотаріуса Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області Бойко О.О. від 01.03.2021 року № 159/02-31, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у звязку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Верховний суд у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року вказав, що одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Водночас, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви є незначний, а також враховуючи обставини які були зазначені позивачем у позові для обґрунтування своїх позовних вимог що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не має стати причиною усунення її від права спадкування, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved