Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про виселення. Як на підставу для задоволення позовних вимог позивач посилалася на те, що вона є власником житлового будинку в [ADDRESS] . З акту обстеження житлового будинку від 24.05.2019р., вбачається, що у житловому будинку позивача протиправно без правових підстав з 10.12.2017р. проживають: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 24.05.2019 року представником позивача направлено письмову вимогу відповідачам про виселення протягом десятиденного терміну добровільно із спірного будинку проте таку зі сторони останніх проігноровано. Шляхом незаконного заселення у житловий будинок позивача, відповідачі перешкоджають останньому володіти та користуватись вищевказаним будинком, для потреб та інтересів останнього. В процесі розгляду справи внаслідок смерті позивача [PERSON] для участі у справі залучено правонаступника померлої [PERSON] - [PERSON] , яка уточнила позовні вимоги та просила стягнути з відповідачів моральну шкоду в розмірі 100000,00 гривень, яку обгрунтовує тим, що вона є дочкою та спадкоємцем [PERSON] . Внаслідок незаконного заселення у спірний житловий будинок позивача, відповідачі перешкоджають останньому володіти та користуватись вищевказаним будинком для її потреб та інтересів. У зв`язку з протиправними діями відповідачів, зумовлених незаконним вселенням у житловий будинок позивачки, останній була завдана моральна шкода, яка полягала у фізичному болі та душевних стражданнях, моральних переживаннях, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного життя та інших негативних явищах. Крім цього, просила усунути перешкоди у користуванні житловим будинком шляхом виселення відповідачів, однак в процесі розгляду справи звернулась із заявою про закриття провадження провадження в цій частині, оскільки відповідачі виселились, а тому предмет спору відсутній. 23.07.2019р. [PERSON] подала відзив на позовну заяву в якому заперечила факт неправомірного вселення в будинок, зазначила, що в 2017 році в пошуках житла на сайті з продажу та оренди нерухомості, [PERSON] знайшла оголошення про продаж будинку в с. Завади Жовківського р-ну ціна будинку для продажу становила 26 000, 00 доларів США. Про купівлю будинку [PERSON] та [PERSON] домовлялися з п.[PERSON] телефон, якої був зазначений в оголошенні, саме п. [PERSON] в листопаді 2017 року показувала їм будинок. В подальшому п. [PERSON] дала їй номер телефону п.[PERSON], який ніби і був власником будинку. З п.[PERSON] по мережі скайп позивачі [PERSON] та [PERSON] ( відповідачі за з первісним позовом) домовилися, що даний будинок вони візьмуть в оренду з можливістю викупити такий будинок. Оскільки будинок перебував у вкрай занедбаному стані, то була домовленість, що позивачі зроблять за власний кошт капітальний ремонт будинку, а п. [PERSON] при продажі будинку від ціни продажу відніме вартість ремонту. Обсяг ремонтних робіт вони узгодили з п. [PERSON]. Відразу після переговорів [PERSON] передала п.[PERSON] 5000,00 доларів США, як гарантію того, що такий будинок позивачі в п.[PERSON] викуплять. З січня 2018 року позивачі проживали в будинку [ADDRESS] . Навесні 2018 року приїжджав п. [PERSON] і бачив, що позивачами в будинку проведено ремонтні роботи, жодних зауважень у нього не було. Тільки після того, як п. [PERSON] почав уникати розмов про оформлення купівлі-продажу спірного будинку [PERSON] почала виясняти, хто насправді є власником будинку. Ним виявилась позивач за первісним позовом [PERSON] . Тоді ж їй стало відомо, що в будинку зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які тривалий час, як і власник будинку- [PERSON] , проживають в Італії. Зазначила, що нею встановлено бетонну огорожу вздовд будинковолодіння, вартість якої становить 119612,00 грн., що стверджується накладними, поміняно вікна в будинку вартість яких становить 62500,00 грн.,вартість зробленого внутрішнього ремонту 18737,60 грн.,зроблено водопостачання та водовідведення вартість якого становить 16698,78 грн.. Нагалошує, що всі роботи вона зробила за власні кошти узгодивши їх з представник власника. Крім цього,зазначила, що з 2017 року сплачує комунальні послуги, про що свідчать квитанції. В будинку вона та члени її сім`ї проживають зі згоди представника власника будику тобто вона самовільно такого будинку не займала. 30 вересня 2019 року [PERSON] та [PERSON] подано зустрічний позов про визнання укладеним між [PERSON] та [PERSON] договору найму житлового будинку [ADDRESS] від 01.12.2017р. та стягнення з [PERSON] в користь [PERSON] , [PERSON] вартість витрат на капітальний ремонт житлового будинку [ADDRESS] та матеріальну шкоду, яка прийнята судом 01.10.2019р. Вимоги за зустрічним позовом обґрунтовуються доводами аналогічними викладеним у відзиві на позовну заяву, а саме те, що в 2017 році в пошуках житла на сайті з продажу та оренди нерухомості, [PERSON] знайшла оголошення про продаж будинку в с. Завади Жовківського р-ну ціна будинку для продажу становила 26 000, 00 доларів США. Про купівлю будинку [PERSON] та [PERSON] домовлялися з п.[PERSON] телефон, якої був зазначений в оголошенні, саме п. [PERSON] в листопаді 2017 року показувала їм будинок. В подальшому п. [PERSON] дала їй номер телефону п.[PERSON], який ніби і був власником будинку. З п.[PERSON] по мережі скайп позивачі [PERSON] та [PERSON] ( відповідачі за з первісним позовом) домовилися, що даний будинок вони візьмуть в оренду з можливістю викупити такий будинок. Оскільки будинок перебував у вкрай занедбаному стані, то була домовленість, що позивачі зроблять за власний кошт капітальний ремонт будинку, а п. [PERSON] при продажі будинку від ціни продажу відніме вартість ремонту. Обсяг ремонтних робіт вони узгодили з п. [PERSON]. Відразу після переговорів [PERSON] передала п.[PERSON] 5000,00 доларів США, як гарантію того, що такий будинок позивачі в п.[PERSON] викуплять. З січня 2018 року позивачі проживали в будинку [ADDRESS] . Навесні 2018 року приїжджав п. [PERSON] і бачив, що позивачами в будинку проведено ремонтні роботи, жодних зауважень у нього не було. Тільки після того, як п. [PERSON] почав уникати розмов про оформлення купівлі-продажу спірного будинку [PERSON] почала виясняти, хто насправді є власником будинку. Ним виявилась позивач за первісним позовом [PERSON] . Тоді ж їй стало відомо, що в будинку зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які тривалий час, як і власник будинку- [PERSON] , проживають в Італії. В травні 2019 року на адресу позивачки [PERSON] надійшов лист-вимога від 24.05.2019 р. за підписом адвоката Лука Т.М. про те, що вона повинна звільнити житловий будинок [ADDRESS] . Зазначає, що вона та її сім`я проживали в будинку зі згоди представника власника будинку, тобто самовільно вона будинку не займала, нею було істотно покращено стан будинку, з 2017 р. вона сплачувала комунальні послуги. Відповідач [PERSON] (позивач за первісним позовом) відмовилася укладати з нею договір найму житлового будинку, натомість звернулася про відключення від будинку газо- та енергопостачання. Внаслідок чого вона понесла додаткові витрати на придбання бензинового генератора вартістю 31500,00 гривень та купівлю бензину на понад 10000,00 гривень. Просить задоволити її позовні вимоги. У поданому відзиві на зустрічну позовну заяву представник [PERSON] - адвокат Лука Т.М. у задоволенні зустрічного позову просив відмовити, з посиланням на те, що [PERSON] є власником житлового будинку в [ADDRESS] . З акту обстеження житлового будинку від 24.05.2019р. стало відомо, що у житловому будинку позивача протиправно без правових підстав з 10.12.2017р. проживають: [PERSON] , [PERSON] . Зазначає, що між позивачкою та відповідачами договір оренди не укладався та докази щодо можливого укладення відсутні, пропозиції від [PERSON] відповідачам щодо такого укладення не надходили та такі остання не схвалювала. Вказує, що шляхом незаконного заселення у житловий будинок позивача, відповідачі перешкоджають останньому володіти та користуватись вищевказаним будинком, для потреб та інтересів останнього. Крім цього, зазначає, що відповідачами [PERSON] та [PERSON] не представлено жодного належного, допустимого та достатнього доказу на підтвердження укладення з [PERSON] договору оренди та досягнення у зв`язку з цим усіх істотних умов для визнання такого договору дійсним. Просив задоволити первинний позов, а в задоволенні вимог за зустрічною позовною заявою - відмовити. Ухвалою суду від 22.11.2019 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження в справі зупинено. 08 грудня 2020 року до суду надійшов висновок експерта від 02.12.2020 № 2. Ухвалою суду від 26.11.2021 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач за первісним позовом ( відповідач за зустрічною позовною заявою) в судове засідання 20.05.2022р. не з`явився. Відповідач за первісним позовом ( позивач за зустрічною позовною заявою) в судовому засіданні 20.05.2022р. в задоволенні первісних позовних вимог просив відмовити. При цьому просив задоволити вимоги за зустрічним позовом з підстав, викладених в зустрічній позовній заяві. 20.05.2022р. ухвалою Жовківського районного суду Львівської області провадження по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в частині усунення перешкод у користуванні житловим будинком - закрито на підставі клопотання позивача про закриття провадження в зв`язку з відсутністю спору. Суд, дослідивши надані сторонами та долучені до матеріалів справи докази, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказиподаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що [PERSON] була її свекрухою. Вони спілкувалися через інтернет, оскільки свекруха проживала в Італії близько 6 останніх років. В Україну не приїжджала, доступ до будинку не мала та нікому його не передавала. Ключі від будинку були у сусідів. [PERSON] біля будинку не бачила. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що [PERSON] - її тьотя. Тривалий час [PERSON] проживала в Італії, ключі від будинку залишила в сусіда [PERSON] . Бачила, що в будинку хтось жив. З [PERSON] не знайома. Так, судовим розглядом встановлено наступне: Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 01.09.2021р. № 272868636 вдасником будинку [ADDRESS] є [PERSON] . Згідно заповіту від 07.08.2012р. [PERSON] зробила заповідальне розпорядження, згідно якого все своє майно заповіла своїй дочці [PERSON] . Згідно акту обстеження від 24.05.2019р. у житловому будинку [ADDRESS] , який на праві власності належить [PERSON] , [INFO] проживають з 10.12.2017р. без правових підстав, без реєстрації наступні особи: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які під час обстеження даний факт не заперечили. В матеріалах справи відсутні докази про правомірне вселення відповідачав у спірний житловий будинок, однак Згідно акту обстеження житлового будинку [ADDRESS] від 21.04.2021р. комісією було встановлено, що 20.04.2021р. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , добровільно виселились з даного житлового будинку в якому проживали без реєстрації. Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області за заявою позивача провадження в частині усунення перешкод користування будинком шляхом виселення з нього відповідачів- закрито в зв`язку з відсутністю предмета спору. Щодо вимог позивача про відшкодування моральної шкоди у розмірі 100000 грн., то згідно до ч. 1, 2 п. 3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Позивач зазначив, що йому завдано моральну шкоду, яка виразилась у фізичному болі та душевних стражданнях, моральних переживаннях, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного життя та інших негативних явищах. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній чи юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У відповідності до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода серед іншого полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди повинен визначатися залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Щодо розміру відшкодування моральної шкоди, суд, враховує, що 14.04.2021р. ухвалою Жовківського районного суду Львівської області до участі у справі залучено [PERSON] , як правонаступника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] . В той же час, суд бере до уваги, що згідно акту обстеження житлового будинку [ADDRESS] від 21.04.2021р. комісією було встановлено, що 20.04.2021р. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , добровільно виселились з даного житлового будинку в якому проживали без реєстрації. А тому з урахуванням обставин справи, тривалості страждань та негативних наслідків, які настали для позивача у зв`язку із неправомірними діями відповідачів, враховуючи вимоги розумності та справедливості, вважає, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] про відшкодування моральної шкоди слід відмовити. Щодо позовних вимог за зустрічною позовною заявою [PERSON] про визнання укладеним між [PERSON] та [PERSON] договору найму житлового будинку [ADDRESS] від 01.12.2017р. та стягнення з [PERSON] в користь [PERSON] , [PERSON] вартість витрат на капітальний ремонт житлового будинку [ADDRESS] та матеріальну шкоду, яка прийнята судом 01.10.2019р.суд виходив з наступного. Позивачі за зустрічним позовом посилаються на положення частини першої статті 638 ЦК України відповідно до якої договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо вже сам договір передбачає передання майна або інші дії, він вважається укладеним з моменту вчинення відповідної дії (частина перша - друга статті 640 ЦК України). З огляду на вказані приписи не можна вважати неукладеним договір після його повного або часткового виконання сторонами. На їх думку, вселившись до будинку був укладений договір найму вказаного вище будинку до моменту укладення договору купівлі-продажу, як і було обумовлено з представником власника. Суд не погоджується з такими доводами позивачів, оскільки згідно ст.810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Згідно ст. 810-1 ЦК України оренда житла з викупом є особливим видом найму (оренди) житла, що може передбачати відступлення орендодавцем права вимоги боргу іншій особі - вигодонабувачу. За договором оренди житла з викупом одна сторона - підприємство-орендодавець передає другій стороні - фізичній особі (особі-орендарю) житло за плату на довготривалий (до 30 років) строк, після закінчення якого або достроково, за умови повної сплати орендних платежів, житло переходить у власність орендаря. Істотними умовами договору оренди житла з викупом є:1) найменування сторін;2) характеристики житла, щодо якого встановлюються відносини оренди з викупом;3) строк, на який укладається договір; 4) розміри, порядок формування, спосіб, форма і строки внесення орендних платежів та умови їх перегляду; 5) умови дострокового розірвання договору; 6) порядок повернення коштів у разі дострокового розірвання або припинення договору; 7) права та зобов`язання сторін; 8) відповідальність сторін; 9) інші умови, визначені законом. Згідно ст. 811 ЦК України Договір найму житла укладається у письмовій формі та підлягає обов`язковому нотаріальному посвідченню. Натомість позивачами не надано суду жодних належних та допустимих доказів про укладення чи намір укладення договору найму житлового будинку з виплатою, не підтверджено жодним чином про передачу коштів в сумі 5000,00 доларів США ( про які позивач зазначає у відзиві на позовну заяву), як гарантію того, що такий будинок ними буде куплений., а відтак в задоволенні зустрічних позовних вимог про визнання укладеним між [PERSON] та [PERSON] договору найму житлового будинку [ADDRESS] від 01.12.2017р. слід відмовити. Щодо вирішення позовних вимог про стягнення вартості витрат на капітальний ремонт житлового будинку [ADDRESS] в сумі 345102,00 та матеріальну шкоду в сумі 10000,00 гривень суд виходить з наступного Позивачами долучено до матеріалів квитанції на купівлю будівельних матеріалів та фотографії будинковолодіння, однак з вказаних доказів не вбачаться, що придбані будівельні матеріали були використані власне для поліпшення стану спірного будинку, а долучені фотографії тільки констатуються стан спірного будинку на час звернення [PERSON] з позовом до суду. В той же час в матеріалах справи відсутні будь-які дані про стан будинку на час вселення до нього [PERSON] з сім`єю для можливого порівняння його стану на час вселення і на час звернення до суду [PERSON] з позовом. Позивачем до матеріалів справи не надано документів, які б підтвердили волю позивача за первісним позовом [PERSON] на здійснення капітального ремонту спірного житлового будинку. З висновку експерта № 2 від 02.12.2020р. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, які проводились в будинковолодінні по [ADDRESS] станом на час проведення дослідження становить - 345102,00 гривень. Крім цього, у даному висновку зазначено, що дослідження проводились методом візуального огляду, фотографування з фотофіксацією результатів огляду, вивчення наданих на дослідження документів з подальшим визначенням переліку та вартості ремонтно-будівельних робіт, які проводились у будинковолодінні по [ADDRESS] після 01.11.2017р. В той же час в матеріалах справи наявний висновок експерта № 07/21 від 04.10.2021р. за зверненням представника [PERSON] - адвоката Луки Т.М. відповідно до якого встановити дійсну ринкову вартість ремонтно-будівельних робіт проведених у будинковолодінні по [ADDRESS] , після 01.11.2017р. не надається можливим. У даному висновку зазначено, що дослідження проводилось методом аналізу( вивчення предмету за допомогою уявного або реального розчленування його на складові елементи); порівняння та проведення огляду.Класифікувати та встановити перелік ремонтно-будівельних робіт виконаних в садибі, що вплинули на покращення експлуатаційних, житлових умов, а також визначити їх проведення та розділити їх виконання в часовомі проміжку, технологічному, експлуатаційному режимах при наявному технічному та житловому стані будинку і садиби- технічно є неможливим. Суд виходить з того, що рішення може ґрунтуватись лише на тих доказах, які були предметом дослідження і оцінки судом, тобто наявні докази підлягають оцінці щодо належності, допустимості та достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності. Жодний доказ не має для суду заздалегідь встановленої сили. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Згідно ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Таким чином, судом встановлено, що в матеріалах справи наявні два висновки експертів, які суперечать один одному. В той же час суд оцінюючи в комплексі з іншими матеріалами справи згадані вище висновки експертів приходить до висновку, що дослідження в двох висновках проводилися шляхом візуального дослідження домогосподарства та дослідження наданих документів, однак ні з матеріалів справи ані з представлених на дослідження документів не вбачається дійсного стану будинку на час вселення в нього [PERSON] з сім`єю, а відтак суд бере до уваги висновок експерта № 07/21 від 04.10.2021р., як такий який узгоджується з іншими матеріалами справи. З тих же підстав, а саме не узгодженість з іншими матеріалами справи, суд не приймає до уваги висновок експерта № 2 від 02.12.2020р. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України). За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] не доведено, що нею на капітальний ремонт житлового будинку [ADDRESS] було витрачено кошти в сумі 345102,00 грн.. а також нею не доведено, що внаслідок неправомірних дій позивача [PERSON] їй завдано матеріальної шкоди в сумі 10000,00 гривень, а відтак позовні вимоги щодо відшкодування вартості витрат на капітальний ремонт житлового будинку та відшкодування матеріальної шкоди задоволенню не підлягають. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Outcome: dismissed