Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-17 00:00:00

13.01.202 року Приватне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» в особі Хустського РЕМ(далі по тесту - ПрАТ «Закарпаттяобленерго») звернулося до [PERSON] з позовом про відшкодування збитків. Позовні вимоги мотивовані тим, що між позивачем та відповідачем існують договірні правовідносини, згідно з якими позивач постачає електроенергію відповідачу, а останній зобов`язаний оплачувати її вартість та дотримуватися вимог законодавства при споживанні. 13.02.2020 року при перевірці дотримання побутовими споживачами ЗУ «Про електроенергетику», ЗУ «Про ринок електроенергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ України від 14.03.2018 №312 (далі по тесту ПРРЕЕ) було виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ, а саме підключення до електричної мережі, що не є власністю оператора системи електропроводки поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, а саме відгалуження від головного вводу фазного та нульового проводу «алюміній 2*4 мм» до прихованої без облікової розетки житлового будинку. Дане порушення при контрольному огляді неможливо виявити. Таким чином, спожита електрична енергія не враховувалась і не оплачувалася. При виявленні порушення представниками енергопостачальної організації було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №125783 від 13.02.2020 року. Відповідача було запрошено на засідання Комісії по розгляду актів про порушення. 17.03.2020 року на засідання Комісії по розгляду актів про порушення з`явився відповідач і в його присутності було здійснено розгляд акту про порушення ПРРЕЕ №125783 від 13.02.2020 року та відповідачу було нараховано до сплати у рахунок відшкодування заподіяних збитків 43 598,27 грн. Посилаючись на викладене просить суд стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «Закарпаттяобленерго» суму вартості необлікованої енергії в розмірі 43 598,27 грн. та 2270 грн. судових витрат. Відзиву на позов відповідач [PERSON] не подавав. Натомість відповідачем подано заяву у якій просить суд: позов задовольнити частково; стягнути з нього на користь позивача суму 43 598,27 грн.; розстрочити виконання рішення на строк 24 місяці зі сплатою 1817 грн. щомісячно; судовий збір віднести за рахунок позивача. В судовому засіданні представник позивача Потапова Н.В. підтримала позов у повному обсязі з підстав наведених у позовній заяві. Також заперечила проти задоволення клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення. Зокрема вказує, що не надано жодних доказів на підтвердження рівня доходів відповідача, його майнового стану, а отже клопотання є недоведеним. Щодо розподілу судових витрат, то вирішення цього питання залишила на розсуд суду. В судову засідання відповідач [PERSON] не з`явився, якихось клопотань не подавав. Суд, заслухавши думку учасників справи, перевіривши матеріал справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України). Встановлено, що відповідач [PERSON] є споживачем електроенергії за адресою [ADDRESS] , де йому відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с.9, 10). Також, судом встановлено, що відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с.20). 13.02.2020 року працівниками позивача проводилася перевірка електроустановки побутового споживача [PERSON] , що знаходиться за адресою [ADDRESS] , в ході якої було виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ, а саме підключення до електричної мережі, що не є власністю оператора системи електропроводки поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, а саме відгалуження від головного вводу фазного та нульового проводу «алюміній 2*4 мм» до прихованої без облікової розетки житлового будинку. Дане порушення при контрольному огляді неможливо виявити. Таким чином, спожита електрична енергія не враховувалась і не оплачувалася. При виявленні самовільного підключення складено акт про порушення №125783 (а.с.11, 12). Відповідач [PERSON] був присутнім при перевірці електроустановки, від підпису в акті не відмовлявся, та підписав його без будь-яких зауважень (а.с.12). Всі обставини у акті про порушення факти безоблікового споживання електроенергії підтверджуються також диском з відеофіксацією порушення (а.с.50). На підставі акту про порушення №125783 від 13.02.2020 року Комісією по розгляду актів про порушення Хустського РЕМ, на засідання якої було запрошено відповідача (а.с.15), 17.03.2020 року проведено розрахунок заподіяної енергопостачальній організації шкоди, яка складає 43 598,27 грн., що підтверджується протоколом засідання Комісії від 17.03.2020 року та розрахунком збитків від 17.03.2020 (а.с.17-19). При цьому, як вбачається із протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення від 17.03.2020 року та розрахунку збитків, заподіяних відповідачем енергопостачальній організації, розрахунок здійснювався на підставі п.8.4.13 ПРРЕЕ згідно формули №8 п. 8.4.12 ПРРЕЕ. В даному випадку Комісією по розгляду актів про порушення Хустського РЕМ зроблено нарахування заподіяних [PERSON] збитків з за один рік, що передував виявленню порушенню з лютого 2019 по лютий 2020 року. Відповідач [PERSON] був присутнім на засіданні комісії, і в протоколі зазначив, що зауважень до комісії не має, однак не згідний з великою сумою нарахування. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Відповідно до ст.16 ЦК України, одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди. Відносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються також ст.714 ЦК України, відповідно до якої за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Виходячи із ст.ст.6, 626-631, 526 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов. Згідно із ст.611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією … Також, вказані правовідносини регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг за №312 від 14.03.2018 року, що набрали чинності з 11.06.2018 року і діяли на момент складання акту про порушення щодо [PERSON] та його розгляду Комісією відповідача. Відповідно до п.5.1.1. ПРРЕЕ, оператор системи має право, в тому числі, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; перевіряти схеми приєднання струмоприймачів споживача, які беруть участь у регулюванні навантаження в електромережі; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушень вимог законодавства України у сфері електроенергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ встановлено, що споживач електроенергії зобов`язаний, в тому числі, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. За загальними правилами майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст.1166 ЦК України). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України). Згідно п.8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. В даному випадку Акт про порушення ПРРЕЕ №125783 від 13.02.2020 підписаний представниками оператора та споживачем, а отже є дійсним. Відповідно до п.8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Виходячи зі змісту акту, у даному випадку мало місце порушення споживачем пп.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Відтак, згідно п.8.4.13 ПРРЕЕ розрахунок збитків правомірно здійснено позивачем згідно формули 8 визначеної п.8.4.12 ПРРЕЕ. Також згідно пп.3 п.8.4.8 розрахунок правомірно здійснено виходячи з загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Суд констатує, що відповідачем жодним чином не заперечується правильність наданого позивачем розрахунку, і суд не ставить такий розрахунок під сумнів та бере його до уваги. Більше того, у своїй заяві від 11.03.2022 про розстрочення виконання рішення, відповідач [PERSON] визнає таку суму у повному обсязі. За встановлених обставин, суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини безоблікового споживання електроенергії відповідачем підтверджуються належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, проаналізованими судом. Щодо клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. А згідно ч.ч. 3, 4 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Свою заяву про розстрочення виконання рішення відповідач [PERSON] мотивує тим, що його пенсія складає близько 5000 грн. Разом з тим, до заяви не долучено належних та допустимих доказів на підтвердження обставин щодо важкого матеріального стану відповідача. До заяви додано лише посвідчення інваліда війни ІІ групи видане 04.03.2022 року (а.с.64), яке само по собі не може підтверджувати майновий стан особи. Водночас якихось інших доказів, які б підтверджували майновий стан відповідача, зокрема його рівень доходів, останній суду не надано. Відтак, на думку суду, наявність обставини щодо розстрочення виконання рішення належним чином не доведені, а тому для задоволення відповідної заяви [PERSON] суд не вбачає підстав. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Згідно з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідач [PERSON] є інвалідом ІІ групи, а отже звільнений від сплати судового збору відповідно до п.9 ч.1 ст. ЗУ «Про судовий збір», у зв`язку з чим понесений позивачем судовий збір за пред`явлення позову у розмірі 2270 грн. (а.с.51), слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: approved