Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-28 00:00:00

[PERSON] у вересні 2021 року звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.04.2007, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. за № 5015, вона набула у власність квартиру [ADDRESS] . Також, відповідно до договору купівлі-продажу від 02.11.2004, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Міняйло С.С., вона являється власником нежитлової будівлі з прибудовами літ. А-1, загальною площею приміщень 405,5 м2 за адресою: [ADDRESS] . Зазначила, що під час ознайомлення з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з`ясувалось, що 21.11.2018 державним реєстратором Каленчук Микитою Андрійовичем було зареєстровано право власності на квартиру в [ADDRESS] за Товариством з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» (код юридичної особи 42559913). Також, 21.11.2018 державним реєстратором Каленчук Микитою Андрійовичем зареєстровано право власності на належні їй нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» Таким чином, убачається що рішеннями про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексні номера № 442222294, № 44221127 від 23.11.2018, державним реєстратором Каленчук М.А. було зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] та на нежитлову будівлю за адресою: [ADDRESS] , яка належить [PERSON] за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД». Указувала, що вона не вчиняла жодних правочинів з ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» щодо відчуження належного їй нерухомого майна. В зв`язку з чим, змушена була звернутися до суду за захистом своїх прав. З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 02 лютого 2022 року просить суд витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» (код юридичної особи: 42559913), на свою користь квартиру [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 1702599671101), та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №44222294 від 23.11.2018, прийняте державним реєстратором Каленчук М.А., на підставі якого було зареєстровано право власності на квартиру, яка належить [PERSON] за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» (номер запису про право власності/довірчої власності:29082696); Витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» (код юридичної особи: 42559913) на свою користь нежитлову будівлю, загальною площею (кв.м): 405.5 за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1702540871101), та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 44221127 від 23.11.2018 15:13:41, Каленчук Микита Андрійович, Черкаська філія Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості», Черкаська обл., прийняте державним реєстратором Каленчук Микита Андрійовичем, на підставі якого було зареєстровано право власності на квартиру, яка належить [PERSON] , за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» (номер запису про право власності/довірчої власності: 29081535); Стягнути з ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» на свою користь судові витрати та витрати на правову допомогу. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 вересня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та протягом п`яти днів - заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 03 лютого 2022 року на адресу суду надійшла заява ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД», відповідно до змісту якої відповідач визнає позовні вимоги в повному обсязі. Наслідки подання заяви про визнання позову відповідачу відомі та роз`яснень не потребують. Позивач в судове засідання не з`явилася, до початку розгляду справи скерувала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі. Заявлені вимоги підтримала. Представник відповідача в судове засідання не з`явилися, до початку розгляду справи скерували до суду заяву про розгляд справи без їх участі. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України,\~в разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до наступного. Відповідно до\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.3\~ст.12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України\~(диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.04.2007, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. за № 5015, [PERSON] набула у власність квартиру [ADDRESS] . Також, відповідно до договору купівлі-продажу від 02.11.2004, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Міняйло С.С., [PERSON] отримала у власність нежитлову будівлю з прибудовами літ. А-1, загальною площею приміщень 405,5 м2 за адресою: [ADDRESS] . З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер інформаційних довідок № 273596059, № 297418185 убачається, що 21.11.2018 державним реєстратором Каленчук Микитою Андрійовичем зареєстровано за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» (код юридичної особи 42559913) право власності на належне [PERSON] нерухоме майно, а саме: квартиру в [ADDRESS] та нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування підстав звернення до суду з указаним позовом, [PERSON] посилається на те, що вона не укладала жодних правочинів з ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД», а тому державний реєстратор не мав права вчиняти дії щодо перереєстрації її права власності за ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД». Так, Умови та порядок здійснення державної реєстрації прав на нерухоме майно встановлені нормами Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень» № 1952-VI від 01 липня 2004 року. Пунктом 1 ч.1\~ст.\~2\~ЗУ «Про\~державну реєстрацію\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~їх обтяжень»\~" передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до ч.ч.1,3,7\~ст. 3 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація прав є обов`язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав. Права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього\~Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Державна реєстрація прав власності та інших речових прав проводиться за місцем розташування об`єкта нерухомого майна в межах території, на якій діє відповідний орган державної реєстрації прав, крім випадків, установлених абзацами другим та третім\~\~частини п`ятої цієї статті. Обов`язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, іноземцям та особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним організаціям, іноземним державам, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування, а саме: 1) право власності на нерухоме майно; 2) право володіння, право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання;\~\~право оперативного управління; право постійного користування та право оренди\~\~земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншими капітальними спорудами (їх окремими частинами);\~\~іпотека;\~\~довірче управління майном; 3) інші речові права відповідно до закону; 4) податкова застава, предметом якої є нерухоме майно, та інші обтяження (ч.1\~ст. 4 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). Судом встановлено, що не маючи відповідних документів, підтверджуючих право ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» на нерухоме майно, належне [PERSON] , а саме: квартиру [ADDRESS] та на нежитлову будівлю за адресою: [ADDRESS] , державним реєстратором проведено його перереєстрацію. Тобто указане вище нерухоме майно вибуло з власності позивача поза її волею. Внаслідок чого, позивач звернулася до суду з указаним позовом. Відповідно до ч. 1 ст. 316 Цивільного кодексу України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ч. 1\~ст. 317 Цивільного кодексу України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з ч. 3\~ст. 319 Цивільного кодексу України\~усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Частинами 1, 2\~ст. 321 Цивільного кодексу України\~передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до\~ст. 391 Цивільного кодексу України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Так,\~Цивільним Кодексом України\~передбачено засади захисту права власності. Зокрема,\~ст. 387 ЦК України\~власнику надано право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Витребування власником свого майна із чужого незаконного володіння здійснюється шляхом подання до суду віндикаційного позову. Позивачем у віндикаційному позові може бути власник майна, а відповідачем - особа, яка незаконно володіє майном, тобто заволоділа ним без достатньої правової підстави. Отже, для застосування приписів\~ст. 387 ЦК України\~необхідною умовою є доведення позивачем, насамперед, того факту, що позивач є власником майна. Тобто, особа яка звертається до суду з вимогою про витребування майна з чужого незаконного володіння, повинна довести своє право власності на майно, що перебуває у володінні відповідача. Позов про витребування майна на підставі\~ст. 387 ЦК України\~підлягає задоволенню у випадку, якщо у власника майна, що вибуло з його володіння і перебуває у неправомірному володінні іншої особи, залишається право на це майно. До предмету доказування за віндикаційним позовом входить також і встановлення факту наявності спірного майна у незаконному володінні відповідача на час звернення з позовом до суду. Разом з цим, вимога у віндикаційному позові є речово-правовою і може бути подана щодо індивідуально визначеного майна. Крім того, віндикаційний позов може застосовуватися лише у випадку відсутності між позивачем і відповідачем зобов`язальних відносин. Матеріально-правова вимога позивача у віндикаційному позові повинна мати відповідні підстави, що тягнуть за собою визначені законом правові наслідки. Таким чином, при вирішенні даного спору позивачем має бути доведено факт права власності позивача на спірне майно, індивідуальні ознаки майна, що витребовується, наявності майна у незаконному володінні відповідача, а також відсутності у відповідача правових підстав для володіння цим майном. Дослідженими судом доказами підтверджено, що спірне нерухоме майно вибуло із власності позивача не з її волі та з порушенням вимог законодавства, між власником та володільцем майна не існувало жодних юридичних відносин, право власності позивача на спірне нерухоме майно визнається відповідачем, що підтверджується заявою про визнання позову від 03 лютого 2022 року, яка міститься в матеріалах справи. Так, однією з підстав державної реєстрації права власності на нерухоме майно є рішення суду, яке набрало законної сили, щодо права власності на це майно (пункт 9 частини першої\~статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння є таким рішенням і передбачає внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. У разі задоволення позовної вимоги про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння суд витребовує таке майно на користь позивача, а не зобов`язує відповідача повернути це майно власникові. Таке рішення суду є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем. Задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей\~387\~і\~388 ЦК України, є неефективними. Такі правові висновки наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18). У відповідності до вимог п.4\~ст. 264 ЦПК\~при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Отже, враховуючи наведене, у даній справі ефективним способом захисту права власності позивача є віндикаційний позов до відповідача, за яким зареєстровано право власності на спірне нерухоме майно. У зв`язку з чим, порушене суб`єктивне право позивача підлягає захисту судом. Способом такого захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення, а саме, витребування спірного майна у відповідача. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами ;висновкамиекспертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. 1\~ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. За змістом ч.ч. 1, 4\~ст. 206 ЦПК України\~відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З огляду на викладене, враховуючи визнання відповідачем позову та те, що спірне нерухоме майно вибуло з власності позивача поза її волею, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, шляхом витребування з чужого незаконного володіння ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД», на користь [PERSON] , квартири [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 1702599671101), нежитлової будівлі, загальною площею (кв.м): 405.5 за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1702540871101) та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №44222294 № 44221127 від 23.11.2018, прийняті державним реєстратором Каленчук М.А. Згідно ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивач, на підставі п.9 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», є особою, яка звільнена від сплати судового збору, як інвалід 2 групи, тому у відповідності до вимог ч.6 ст.\~141\~ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1984,80 грн., встановлений Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ\~з урахуванням ставок судового збору станом на 01.01.2022. На підставі викладеного,

Outcome: approved