Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-18 00:00:00

Позивачзвернувся до суду з позовом до відповідача про стягненнязаборгованості в розмірі 74\~183,78 грн. В обґрунтуваннявимогзазначає, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отриманнябанківськихпослуг, у зв`язку з чимпідписавзаяву № б/н від 31.03.2014. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримав кредитну картку (номери та строк дії отриманих кредитних карток зазначено у довідці про отримаї картки). У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 43000 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. В редакції Умов та Правил, що почала діяти з 01.03.2019 згідно до п. 2.1.1.2.12. сторони дійшли згоди, що в разі починаючи з 181-го дня з моменту порушення зобов`язаньклієнта з погашення кредиту, клієнт зобов`язується сплатити на користь банку заборгованість по кредиту, а також проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які відповідності до ч.2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістюсторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 86,4% - для картки "Універсальна"; 84,0% - для картки "Універсальна голд". У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 26.11.2020 року має заборгованість 77778,38 грн., яка складається з наступного:- 74183,78 грн. - Заборгованість за тілом кредита,в т.ч.:0,00 грн. - заборгованість за поточним тілом кредита;74183,78 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита;0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;0,00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками;3594,60 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочені кредит згідно ст.625;0.00 грн. - нарахована пеня;0.00 грн. - нараховано комісії. Позивач зазначає, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості. А кредитодавець на свій розсуд мої вимагати від боржника будь яку частину суми заборгованості за кредитом. Таким чином, заборгованість до стягнення становить 74183.78 грн., яка складається з наступного: - 74183.78 грн. - заборгованість за кредитом. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 лютого 2021 року суддею Варакіною Н.Б. позов залишено без руху. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 березня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. відкрито спрощене позовне провадження та призначено розгляд справи. 06 жовтня 2021 року представник [PERSON] [PERSON] надав до суду зустрічний позов про визнання кредитного договору б/н від 31.03.2014 року недійсним. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 жовтня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання кредитного договору недійсним. В обґрунтування зустрічного позову зазначив, що в березні 2014 року, керівництво в/ч [NUMBER] , де [PERSON] проходить службу, прийняло рішення про укладення договору з AT КБ «ПриватБанк» по обслуговуванню карткових рахунків співробітників та військовослужбовців в/ч [NUMBER] для зарахування та отримання заробітної плати.31.03.2014 року [PERSON] підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку. Від менеджера ПриватБанку, яка оформлювала документи, що вказані Умови та Правила стосувалися саме карткового рахунку і картки для зарахування заробітної плати [PERSON] . Крім цього, [PERSON] співробітник банку видав ще кредитну картку та запропонував її активувати, щоб була можливість користуватися кредитними коштами. Однак, оскільки отримувати та користуватися кредитними коштами [PERSON] \~ не мав наміру, повідомив працівника банку, що активувати кредитну картку не буде.Протягом 2014-2018 років [PERSON] неодноразово телефонували працівники банку та всіляко просили активувати надану кредитну банківську картку, на що [PERSON] \~не погоджувався і повідомляв їх, що активувати кредитну картку не буде, оскільки не має бажання брати гроші у кредит.10.08.2018 [PERSON] на телефон прийшла CMC- «Увага! Заявка на заміну сім-карти № [NUMBER] . Якщо Ви не подавали заявку, за телефонуйте: [NUMBER] безкоштовно з будь-якого номеру в Україні.»Зателефонувавши з телефону знайомого [PERSON] [PERSON] за вказанимномером в CMC, оператор ВОДАФОНА, на ім`я [PERSON] повідомив, що в Кривоу Розі іде перевипуск сім-карти [PERSON] \~ та порекомендував звернутися на гарячу ліні банку де обслуговувався [PERSON] . [PERSON] \~ звернувся на гарячу лінію «3702» та по підсказках робота заблокувавсвіоїкартки (зарплатну та кредитну), також було рекомендовано звернутися у найближче відділення банку, щоб розблокувати картки.Прийшовши до відділення банку, [PERSON] \~ звернувся до менеджера банку- [PERSON] , яка увійшовши у систему банку, повідомила про те, що картки [PERSON] активні і відбувається зарахування коштів на них та оплата різних товарів у м. Кривий Ріг. [PERSON] повідомив, що картки свої заблокував і ніколи не активував свою кредитну картку та ні в кого про це не просив. Вона декілька разів намагалася заблокувати картки, але їй це не вдавалося. [PERSON] про це повідомив в поліцію та службу безпеки банку у м. Кропивницькому на вул. Преображенська.Працівник служби безпеки повідомив, що вони займуться перевіркою цього факту, але поки буде йти перевірка та розслідування цього факту, [PERSON] треба сплатити до банку витрачені невідомими мені особами кошти, на що [PERSON] відповів, що кредитними коштами не користувався, а тому і сплачувати їх не буде.У зв`язку з зазначеним, пред`явлений AT КБ «ПриватБанк» позов про стягнення з нього заборгованості за кредитним договором б\\н від 31.03.2014 року не визнає і вважає його не дійсним. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 жовтня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. витребувано від АТ КБ «ПриватБанк» матеріали службового розслідування за фактом звернення 10.08.2018 року [PERSON] до служби безпеки АТ КБ «ПриватБанк» м. Кропивницького про незаконні дії невстановлених осіб з його банківською картою. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 жовтня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. прийнято розглядати справу за правилами загального позовного провадження. В судовому засіданні 19 квітня 2022 року представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» за первісним позовом та як відповідач за зустрічним, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить відмовити в задоволенні зустрічного позову про визнання кредитного договору недійсним. В судовому засіданні відповідач та представник відповідача Бордіян С.В. за первісним позовом, та як позивач за зустрічним позовом, просять в задовленні первісного позову відмовити, задовольнити зустрічний позов про про визнання кредитного договору недійсним. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку щодо відмови в первісному позові та відмови в зустрічному позові виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отриманнябанківськихпослуг, у зв`язку з чимпідписавзаяву № б/н від 31.03.2014. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримав кредитну картку (номери та строк дії отриманих кредитних карток зазначено у довідці про отримаї картки). У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 43000 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Із анкети-заяви вбачається, що відповідач надав згоду на те, що заява позичальника, разом з пам`яткою клієнта, запропонованими банком Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами - складає між позичальником і банком Договір про надання банківських послуг. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України договори та інші правочини є підставами виникнення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох і більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. На підставі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Статтею 639 ЦК України встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Згідно з ч.1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст.1048 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). За правилом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 536 ЦК України передбачено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Позивач стверджує, що відповідач станом на 26.11.2020 має заборгованість 77778,38 грн, яка складається з наступного:- 74183,78 грн - заборгованість за тілом кредита,в т.ч.:0,00 грн. - заборгованість за поточним тілом кредита;74183,78 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита;0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;0,00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками;3594,60 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочені кредит згідно ст.625;0,00 грн. - нарахована пеня;0,00 грн. - нараховано комісії. позивач зазначає, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості. А кредитодавець на свій розсуд мої вимагати від боржника будь яку частину суми заборгованості за кредитом. Таким чином, заборгованість до стягнення становить 74183.78 грн., яка складається з наступного: - 74183.78 грн. - заборгованість за кредитом. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Згідно статей 526, 527, 530\~Цивільного кодексу\~України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. В ст.\~599\~ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. \~ \~ \~ \~Із наданої банком розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 10.08.2018 заборгованості відповідач за кредитним договором не мав. \~ \~ \~ \~ [PERSON] зазначає, що 10.08.2018 у м. Кривий Ріг невідомими особами була перевипущена його сім-картка мобільного оператора Водафон та з йогокредитної картки, списані кошти невідомими особами, через інтернет магазин для придбання товару на загальну суму 77778,38 грн. \~ \~ \~ \~ [PERSON] , 10.08.2018,звернувся на гарячу лінію «3702» про заблокування картки та після цього у відділення банку з заявою до служби безпеки АТ КБ «ПриватБанк. \~ \~ \~ \~Крім того, 11.08.2018 [PERSON] звернувся з заявою до Кропивницького ВПГУНП в Кіровоградській області про те, що невідома особа шахрайським шляхом з його банківської кредитної картки заволоділа грошовими коштами в розмірі 66500 грн. зазначена заява внесена в ЄРДР за № 12018120020006893 з попередньою кваліфікацією за ч. 2 ст. 190 КК України. За фактом звернення [PERSON] до служби безпеки АТ КБ «Приватбанку» щодо незаконних дій невстановлених осіб з його банківською картою, суду надано інформацію, що «10.08.2018 оформлена "Миттєва розстрочка". 2018-08-10 14:27:58.170 [NUMBER] 0 23000.00 0.00 10 Разрешено выдавать кредит [NUMBER] 2018-08-10 14:20:05.373 [NUMBER] 0.00 10 Разрешено выдавать кредит [NUMBER] Оплата с карти була проведена по бесконтакту: 29562233362 10/08/2018 14:29:36 Покупка S1KR0HW0 919.70 USdollar (840) Approved [NUMBER] UKRAINE 071 - бесконтактноечтениеEMV-карты (ДоступенвводPIN-кода) Completed 24795 980 29561907634 10/08/2018 14:15:43 Покупка S1KR0JG6 964.76 USdollar (840) Approved [NUMBER] UKRAINE 071 - бесконтактноечтениеEMV-карты (ДоступенвводPIN-кода) Completed26010 980 29561781842 10/08/2018 14:10:25 Покупка S1KR0JG6 582.38 USdollar (840) Approved [NUMBER] 071 - бесконтактноечтениеEMV-карты (ДоступенвводPIN-кода) Completed15701 980 Через мобільний додаток Приват 24. Клієнт не підтверджує оформлення данних договорів та витрат по карті. Але так як зміна пароля в Приват 24, оформлення договорів за послугою Миттєва розстрочка, збільшення кредитного ліміту клієнта і витрати з карти були виконані за допомогою фін. номера телефону - це означає, що була виконана підробка сім-карти. В даній ситуації з боку банку немає можливості скасувати договір за послугою Миттєва розстрочка.» Відповідно до\~статті 1073 ЦК України\~у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із пунктом 37.2\~статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»\~у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. За змістом пунктів 8, 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого\~постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», яка діяла на момент списання спірних коштів банк, як емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно з умовами договору клієнт зобов`язаний не допускати використання карток будь-якими іншими особами, зберігати у таємниці ПІН-коди, паролі та іншу інформацію, розголошення якої може призвести до фінансових втрат клієнта та банку, у разі втрати картки негайно повідомляти про це контакт-центр банку, не ініціювати проведення операцій із застосуванням карток у разі, якщо це може призвести до порушення недотримання вимог чинного законодавства України. Доказів, які б вказували, що\~\~кошти були зняті самим відповідачем матеріали справи не містять та не були надані позивачем. Також відсутні докази про те, що відповідач втрачав свою кредитну картку, надавав її для користування іншим особам або повідомляв комусь ПІН-код. Ці обставини відповідач заперечує. Ці обставини відповідач заперечує. Також, за цим фактом було порушено кримінальне провадження. Відповідно до п.6 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками», відповідач, як тільки виявила\~\~факт платіжних операцій, які вона не виконувала, негайно повідомила\~\~банк в спосіб, передбачений договором.\~\~ Банк не надав достатніх доказів, що користувач картки [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, тому позов задоволенню не підлягає. Зазначена правова позиція викладена ВС упостанові від 14.02.2018, справа № 127/23496/15-ц. Щодо зустрічного позову [PERSON] до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання кредитного договору б/н від 31.03.2014 недійсним, суд дійшов до наступного висновку. Позивач за зустрічним позовом зазначає, що відповідно до ч.3 ст.203 ЦК України волеявивявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч.1-3,5-6 ст.203 цього кодексу. Отже, суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорювані права,свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задолення вимог або відмову в їх задоволенні. Для визнання недійсни кредитного договору необхідним є встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`активне цивільне право або інтерес особи, яка звернулась до суду, у зв`язку з укладенням оспорюваного договору. Встановивши, що [PERSON] підписавзаяву № б/н від 31.03.2014,тому наявність підстав для визнання договору недійсним мала встановлюватися судом на момент його укладення. Тобто, недійсність договору має існувати в момент його укладення, а не в результаті невиконання чи неналежного виконання зобов`язань, що виникли на підставі укладеного договору. Неправомірне заволодіння невідомими особами кредитними коштами [PERSON] та виникнення в зв`язку з цим заборгованості, яку банк прагне стягнути, не є підставою для визнання кредитного договоур недійсним, а є підставою для відмові у первісному позові. Отже, суд приходить до висновку щодо відмови у задволенні в зустрічного позову. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed