Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-20 00:00:00

Позивач [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці з цивільним позовом до Територіальної громади\~м.Чернівці\~в особі\~Чернівецької міської\~ради (далі - відповідач), в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є спадкоємцем за законом після смерті своєї його матері [PERSON] . Спадкове майно складається із квартири, розташованої в [ADDRESS] . Причиною пропуску строку прийняття спадщини позивач зазначає, що на день смерті матері він хворів на СОVID-19, а в подальшому тривалий час, стан його здоров`я був незадовільний. Позивач у судове засідання не з`явився. 21.04.2022р. звернувся до суду із заявою, в якій підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити, також просить розглянути справу за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Не заперечив проти задоволення позову, 14.04.2022 р. звернувшись до суду із заявою, в якій просив розглядати справу за його відсутності та вирішити справу на розсуд суду. Суд дослідивши надані докази, вважає за можливе прийняти рішення на підставі наявних у справі матеріалів за відсутності сторін. Згідно із записів Витягу медичної картки 08.12.2021 року лікарем-терапевтом поставлений діагноз:нестабільна правобічна пневмонія спричинена вірусом COVID-19. (арк., 25). На звернення позивача, щодо оформлення спадкових прав за законом після смерті матері, Перша чернівецька нотаріальна контора Державний нотаріус Сапига К.І. постановою № 1005/02-31-431 від 07.09.2021р. відмовила останньому у видачі свідоцтва на право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Як вбачається з матеріалів справи, згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 8 січня 1966 року, матір`ю спадкодавця вказано [PERSON] (арк,6) 28.07.1988 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з " [PERSON] " на " [PERSON] " серія свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] від 28.07.1988 року. [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 22.12.2020р. 04.03.1996р. спадкодавець, тобто матір позивача, отримала квартиру, що знаходиться в [ADDRESS] . від [PERSON] на основі договору дарування. Договір дарування укладений письмово та нотаріально посвідчений 04.03.1996р., зареєстрований в реєстрі за номером 136. Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом положень ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У відповідності до ч.ч. 1 та 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013р. № 24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування роз`яснено судам, що відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Як роз`яснено Верховним Судом України у п. 24 постанови Пленуму від 30.05.2008р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Щодо зазначених позивачем причин пропуску строку прийняття спадщини суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст. 65-67 Конституції України. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст. 64 Конституції України передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Судом встановлено, що позивач в зв`язку із станом здоров`я своєчасно не міг оформити своє право на вищезазначену спадщину після смерті своєї матері. Суд вважає встановленим наявність об`єктивних та поважних причин пропуску строку прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного суд вважає, що оскільки позивач з об`єктивних причин пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не заперечує проти позову, і це не суперечить закону, й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, вимога позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Outcome: approved