Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-08 00:00:00

Заявниця [PERSON] звернулася до Кіцманського районного суду Чернівецької області із заявою про визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатним та призначення її опікуном останнього. Свої вимоги мотивує тим, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який помер [INFO] . Померлий [PERSON] був опікуном [PERSON] , [INFO] , оскільки останнього рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області визнано недієздатним. Посилається на те, що вона зареєстрована та проживає в [ADDRESS] разом із [PERSON] який є інвалідом з дитинства 1-ї групи безтерміново та одержує пенсію, потребує постійного стороннього нагляду та догляду, що підтверджується довідкою до акта огляду МСКЕ № 10ААА № 338316 [PERSON] . Після смерті її чоловіка [PERSON] продовжувала доглядати за [PERSON] і з метою оформлення опікунських повноважень звернулася до органу опіки та піклування з заявою про призначенні її опікуном хворого [PERSON] . Рішенням Виконавчого комітету Кіцманської міської ради № 380/12 від 15.12.2021 року затверджено висновок опікунської ради Кіцманської міської ради від 03.12.2021 року про доцільність призначення опікуном над недієздатним [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Заявниця [PERSON] вказала, що у неї з [PERSON] склалися добрі стосунки, він їй довіряє, тому просить суд призначити її опікуном над недієздатним [PERSON] , [INFO] . Заявниця [PERSON] та її представник адвокатка Поляк М.В. в судовому засідання свої вимоги підтримали в повному обсязі. Представник органу опіки та піклування Сухолотюк О.І. в судовому засіданні підтвердив той факт, що опікунською радою видано висновок про доцільність призначення заявниці опікуном над недієздатним [PERSON] . Аналогічний висновок пізніше було надано і зацікавленій особі [PERSON] , оскільки це законом не заборонено, а остаточне рішення про призначення опікуна приймає суд. Зацікавлена особа [PERSON] та його представник адвокатка Гірчак Н.А. у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні заяви [PERSON] про призначення її опікуном [PERSON] , мотивуючи свої вимоги тим, що рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 30.01.2007 року [PERSON] , 1985 року народження визнано недієздатним, встановлено над ним опіку та призначено його опікуном матір [PERSON] , яка померла [INFO] . [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , а [PERSON] в своє чергу є племінником останнього. Після смерті [PERSON] опікуном недієздатного [PERSON] було призначено [PERSON] , який є рідним братом [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер у зв`язку із чим припинилася опіка над недієздатним [PERSON] . Враховуючи те, що [PERSON] є єдиним родичем недієздатного [PERSON] та виявив бажання взяти опіку над племінником, звернувся із відповідною заявою до опікунської ради Кіцманської міської ради, де отримав висновок про доцільність призначення [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] , який затверджено рішенням виконкому Кіцманської міської ради № 21/1 від 02.02.2022 року. Також вказує, що [PERSON] не є кровною родичкою недієздатного [PERSON] , не перебуває з ним у сімейних відносинах та відповідно до закону не може бути призначена його опікуном. Крім того [PERSON] та покійний [PERSON] перебували у неприязних стосунках, так як останній застосовував до дружини фізичну силу та вироком Кіцманського районного суду від 31.05.2021 року був засуджений за ч.2 ст.125 КК України за спричинення їй легких тілесних ушкоджень. Вважає, що [PERSON] має виключно майнові інтереси щодо майна недієздатного. Також зазначає, що [PERSON] з метою оформлення прав опікуна звернувся до Кіцманського районного суду Чернівецької області із заявою про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, яка прийнята до розгляду, що підтверджується копією ухвали № 718/371/22 від 14.02.2022 року. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши всі зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України. Судом встановлено, що ухвало Кіцманського районного суду Чернівецької області від 06.11.2014 року № 718/2602/14-ц встановлено опіку над недієздатним [PERSON] , [INFO] , та призначено опікуном [PERSON] , [INFO] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 04.12.2019 року [PERSON] , [INFO] вдруге уклав шлюб із [PERSON] , [INFO] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25.10.2021 року [PERSON] , [INFO] помер [INFO] . Померлий [PERSON] разом із дружиною [PERSON] та недієздатним племінником [PERSON] проживали в [ADDRESS] . Після смерті чоловіка [PERSON] продовжує повністю опікуватися його недієздатним племінником [PERSON] , піклуватися про його харчування та побут, забезпечує всім необхідним, здійснює постійний догляд за ним. Крім того, з метою встановлення опікунства [PERSON] зверталася до органу опіки та піклування виконкому Кіцманської міської ради із заявою про призначення її опікуном [PERSON] та отримала висновок про доцільність призначення її опікуном на недієздатним [PERSON] , який затверджений рішенням виконкому Кіцманської міської ради № 380/12 від 15.12.2021 року. Згідно з висновком судово-психіатричного експерта № 53 від 04.02.2022 року, [PERSON] на даний час страждає хронічним психічним захворюванням у формі важкої розумової відсталості, за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що відповідає юридичній категорії «недієздатності». З акту обстеження матеріально-побутових умов сім`ї № 101/05 від 27.10.2021 року слідує, що [PERSON] є інвалідом ІІІ групи загального захворювання, не працює, з 2002 року проживає в [ADDRESS] . [PERSON] разом із покійним чоловіком [PERSON] проживали без реєстрації по [ADDRESS] разом із його племінником [PERSON] , інвалідом І «А» групи з дитинства. Після смерті чоловіка [PERSON] [PERSON] проживає з [PERSON] . Допитаний в якості свідка - зацікавлена особа [PERSON] пояснив суду, що працює на цегельному заводі та наразі отримує соціальну допомогу у зв`язку із безробіттям. До [PERSON] не може потрапити, бо ворота на подвір`я завжди зачинені. Заявниця не доглядає [PERSON] . [PERSON] самостійно доглядав [PERSON] , а заявниця влаштовувала п`янки. У день смерті [PERSON] [PERSON] хотів забрати [PERSON] , бо він має можливість його доглядати, вміє готувати, отримає дохід від роботи на заводі та підробітків. [PERSON] проживає із заявницею після смерті [PERSON] Свідок [PERSON] пояснила суду, що у недієздатного [PERSON] рідним є лише дядько - [PERSON] . Подвір`я у [PERSON] завжди зачинено, він періодично бігав по подвір`ю голим. Заявниця [PERSON] почала проживати з [PERSON] лише після смерті його мами [PERSON] . [PERSON] нікого не впускає до [PERSON] . За життя [PERSON] його брат [PERSON] приходив з сім`єю до [PERSON] . Свідок [PERSON] повідомив суду, що після одруження з заявницею [PERSON] почав зловживати алкоголем. Вони періодично жили окремо. [PERSON] мав судимість через побиття заявниці. Подвір`я у недієздатного [PERSON] завжди зачинене, йому часто зв`язували руки, тепер він втратив вагу. Заявниця використала сім`ю [PERSON] із користю, оформила на себе його майно, а тепер з цією ж метою хоче встановити опіку над [PERSON] , майно якого ще не оформлено належним чином. Свідок [PERSON] пояснив суду, що заявниця проживала з покійним чоловіком [PERSON] та [PERSON] . В хаті завжди було чисто та охайно. Заявниця більше часу проводила з [PERSON] , ніж [PERSON] , після смерті якого [PERSON] не приходив. Свідок [PERSON] повідомив суду, що після смерті мами [PERSON] з ним проживали [PERSON] та заявниця. Після смерті [PERSON] з [PERSON] проживає лише заявниця, яка добре за ним доглядає, купає його. Більше ніхто до [PERSON] не приходить. Свідок [PERSON] , пояснила суду, що її дочка [PERSON] постійно проживає з [PERSON] після смерті його мами. [PERSON] дуже прив`язаний до заявниці, яка його добре доглядає. Коли заявниця йде на роботу, то свідок [PERSON] здійснює догляд за [PERSON] . Уточнила, що ворота на подвір`я [PERSON] завжди зачинені, бо він може вийти на вулицю з автомобільним рухом та спричинити ДТП. [PERSON] може кричати, заявниця навчила його їсти самостійно. Згідно з положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Сімейним законодавством України визначений перелік кола осіб, які являються членами однієї сім`ї та близькими родичами між собою, а саме це: чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі. Відповідне положення міститься у постановах Верховного Суду від 31.03.2020 року у справі №205/4245/17 та від 23.04.2020 року у справі № 686/8440/16-ц, в яких зазначено, що відповідно до частин другої та четвертої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання. Як встановлено судом, зокрема з акту обстеження матеріально-побутових умов сім`ї (а.с. 10) та не заперечувалося учасниками судового засідання, [PERSON] з 2014 року проживала в [ADDRESS] разом із покійним чоловіком [PERSON] та його племінником недієздатним [PERSON] , були пов`язані спільним побутом, спільно вели господарство та здійснювали догляд за [PERSON] . Над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка (ч.1 ст. 41 ЦК України). У відповідності до положень ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно зі ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до положень ст.62 ЦК України, опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Згідно з ст. 63 ЦК України фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Згідно з ч. 4 ст. 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними Крім того, суд ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років (стаття 300 ЦПК України). У своїй постанові від 19 жовтня 2016 року по справі № 6-384цс16 судова палата у цивільних справах Верховного Суду України зазначила, що при проведенні експертизи щодо наявності в особи хронічного, стійкого психічного розладу експерт повинен дослідити стан психічного здоров`я особи протягом певного часу, пославшись на медичні документи, їх аналіз та особисте дослідження особи, зробити висновок щодо наявності в особи саме стійкого, хронічного психічного розладу, визначити час, з якого в особи виникло таке захворювання, встановити чи повністю особа не здатна внаслідок цього захворювання усвідомлювати свої дії та керувати ними. Відтак, з зазначених питань висновок експерта повинен бути повним та категоричним, та не має допускати іншого розуміння змісту, ніж зазначений. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 53 від 04.02.2022р. [PERSON] страждає хронічним психічним захворюванням у формі важкої розумової відсталості, у зв`язку із чим не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, що відповідає юридичній категорії «недієздатність». Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання [PERSON] недієздатним та відповідно призначення йому опікуна. Жодних даних, які б свідчили про наявність перешкод для призначення опікуном [PERSON] суду не надано та в ході судового розгляду не встановлено, а тому заяву слід задовольнити. Згідно з ч.3 ст.299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved