Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-13 00:00:00

\~ \~ \~ \~09.07.2021 [PERSON] звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до [PERSON] і просить визнати за ним право власності на спадкове майно, а саме 4/100 ідеальних часток в будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. \~ \~ \~ \~В обгрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла його тітка [PERSON] .. \~ \~ \~ \~На момент смерті їй належало майно, а саме житловий будинок та земельна ділянка в [ADDRESS] ; 8/100 частини житлового будинку [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Перед смертю [PERSON] склала заповіт, за яким належний їй житловий будинок та земельну ділянку в [ADDRESS] заповіла [PERSON] , а 8/100 частини житлового будинку [ADDRESS] заповіла пропорційно Ѕ частини [PERSON] та Ѕ частини [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Один із спадкоємців, а саме [PERSON] , якій по заповіту мала належати частина спадкового майна, померла [INFO] , тобто до смерті [PERSON] .. \~ \~ \~ \~26.12.2011 позивач звернувся до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвої О.В. із заявою про прийняття спадщини за законом та видачі свідоцтва про спадщину на 4/100 частини житлового будинку [ADDRESS] . Крім того, до нотаріуса із заявами звернулися [PERSON] та [PERSON] .. \~ \~ \~ \~В серпні 2012 року до Корольовського районного суду м.Житомира звернувся [PERSON] з позовною заявою до [PERSON] , приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвої О.В., третіх осіб [PERSON] , [PERSON] , про визнання права на спадщину за заповітом. \~ \~ \~ \~Рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 25.07.2013 за [PERSON] визнано право власності на 4/100 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом від 30.01.2001 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~Отримавши рішення апеляційного суду позивач звернувся до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвої О.В. за одержанням свідоцтва про спадщину за законом на 4/100 частини житлового будинку [ADDRESS] , однак 07.08.2013 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Ширяєвою О.В. була надана постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій за №216/02-14, оскільки позивачем не надано правовстановлюючих документів про належність спадкодавцю 4/100 житлового будинку. Крім того, в постанові зазначено, що підстав до закликання до спадкування за законом [PERSON] та [PERSON] не представляється можливим, оскільки не надано доказів родинних відносин між ними та [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Також зазначає, що оригінал правовстановлюючого документу, а саме договір купівлі продажу на 8/100 частини житлового будинку [ADDRESS] від 20.07.1964 року знаходиться у [PERSON] та в добровільному порядку відповідач договір не надає, тому позивач змушений звернутися до суду із позовом за захистом своїх порушених прав. Крім того, зазначає, що доказами спорідненості з [PERSON] є те, що мати позивача є рідною сестрою [PERSON] , тому позивач є племінником [PERSON] та відноситься до п`ятої черги, та, оскільки мати позивача померла, а [PERSON] являється двоюрідним племінником [PERSON] , тому усувається від права спадкування як родич подальшого ступеня споріднення, інших осіб які б претендували на отримання в спадщину 4/100 частини будинку [ADDRESS] також немає, тому вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. 09.07.2021 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Анциборенко Н.М. для розгляду (а.с.27). 13.07.2021 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків (а.с.29). 27.07.2021 на виконання ухвали суду від 13.07.2021 позивачем усунуто недоліки (а.с.31-36). 03.09.2021 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.65). Позивач та представник позивача у судове засіданні не з`явилися, згідно поданої заяви представник позивача просить розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити (а.с.86). Відповідач у судове засіданні не з`явився, згідно поданої заяви просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.79). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату час і місце судового розгляду повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.69, 81). Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Житомирської міської ради у судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу у відсутність представника (а.с.71). Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Встановлено, що [PERSON] належить 8/100 частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 20.07.1964 року (а.с.19-20) та копією витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно №33669181 від 30.03.2012 року (а.с.12-13). [PERSON] [INFO] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, актовий запис №2652 від 21.11.2011 року (а.с.10). Як вбачається з копії заповіту від 30.01.2001 [PERSON] склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті заповіла належні їй на праві особистої власності жилий будинок та земельну ділянку, що знаходиться в [ADDRESS] та предмети домашнього вжитку, що знаходяться у вказаному будинку [PERSON] ; все інше рухоме і нерухоме майно, яке буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилося та з чого не складалося, у тому числі належні їй на праві особистої власності жилий будинок та земельну ділянку, що знаходиться в [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожному (а.с.11). Рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 25.07.2013 визнано за [PERSON] право власності на 4/100 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом від 30.01.2001 року після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.8-9). Згідно копії\~свідоцтва про\~народження[PERSON] народилася [INFO] та у свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданому 27.06.1951 року, в графі мати зазначено " [PERSON] ", а в графі батько зазначено " [PERSON] " (а.с.14). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133,135 СК України [PERSON] народилася [INFO] та у витягу, виданому 07.12.2011, в графі мати зазначено " [PERSON] ", а в графі батько зазначено " [PERSON] " (а.с.15). [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила прізвище " [PERSON] " на прізвище " [PERSON] ", що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с.16). Згідно копії\~свідоцтва про\~народження[PERSON] народився [INFO] та у свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданому 02.07.1963 року, в графі мати зазначено " [PERSON] ", а в графі батько зазначено " [PERSON] " (а.с.17). [PERSON] [INFO] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Житомирським міським бюро РАЦС, актовий запис №246 від 19.02.1976 року (а.с.18). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дії від 07.08.2013 року №216/02-14 (а.с.6-7) [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 4/100 частини житлового будинку [ADDRESS] , оскільки не подано відомості (інформацію), документи, які необхідні для вчинення нотаріальної дії. Згідно ч.5 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 24.02.2015, яке набрало законної сили, за [PERSON] визнано право власності на спадкове майно, а саме на 4/100 ідеальних часток в будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом (а.с.22-23). Як встановлено судовим рішенням [PERSON] є племінником [PERSON] та відноситься до п`ятої черги спадкоємців. [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 4/100 із 8/100, які заповідалися [PERSON] , на решту 4/100 частин майна, належних померлій [PERSON] спадкоємців за заповітом немає, [PERSON] та його дочка [PERSON] не є спадкоємцями за законом, оскільки не надали нотаріусу доказів родинних стосунків з померлою, що підтверджується матеріалами спадкової справи, тому позивач, якому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, має право на спадкування\~ 4/100 частин майна, належних померлій [PERSON] , як спадкоємець п`ятої черги (зворотний бік а.с.22). Статтею 41 Конституції України\~встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Згідно ч.1\~ст.328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст.1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до\~ст.1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1265\~ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Згідно п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, враховуючи, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після померлої тітки 19.11.2011 року, але не може оформити спадщину, відповідно до договору купівлі-продажу [PERSON] належало 8/100 частин житлового будинку [ADDRESS] , при зверненні до Корольовського районного суду м.Житомира у справі №296/10751/14-ц було допущено помилку у мотивувальній та резолютивній частині позовної заяви, іншим способом вирішити питання визнання права власності на 4/100 ідеальних частин житлового будинку по [ADDRESS] неможливо, тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved