Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-11 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі належно уповноваженого представника - адвоката Вуйцік О.Б., звернувся до суду з позовом до відповідача Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якому просить визначити додатковий строк для подачі ним, [PERSON] , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] у с. Грабовець Сколівського району Львівської області померла його тітка [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала по [ADDRESS] та за життя склала заповіт згідно якого все своє майно, де б воно не знаходилось і з чого воно не складалось і взагалі все те, що належатиме спадкодавцеві на день смерті, заповідала своїм племінникам [PERSON] та [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно до складу якого входить житловий будинок по [ADDRESS] з господарськими будівлями. Після звернення до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області, позивачу роз`яснено про пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що протягом тривалого часу позивачу не було відомо про те, що за життя [PERSON] склала заповіт на його користь, оскільки разом із спадкодавцем позивач не проживав, хоча постійно, зважаючи на те, що тітка була одинокою, допомагав їй по господарству. Після її смерті, розбираючи особисті документи спадкодавця, позивач знайшов заповіт, звернувся до нотаріуса, де з`ясувалось, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено, у зв`язку з чим він, позивач, змушений звернутися до суду з даним позовом. Просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В.Я. від 09.12.2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 08.02.2022 року. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 08.02.2022 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті на 11.03.2022 року. У зв`язку з зняттям справи з розгляду судове засідання призначено на 12.05.2022 року. Представник позивача - адвокат Вуйцік О.Б. подала заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задоволити. Відповідач Славська селищна рада подала до суду заяву від 01.02.2022 року, в якій просить постановити рішення відповідно до вимог чинного законодавства, розгляд цивільної справи проводити за відсутності відповідача. Згідно з ч. 3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання і заявили клопотання про розгляд справи у їх відсутності, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 20.02.2021 року Сколівським РВ ДРАЦС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) [PERSON] померла [INFO] у с. Грабовець Сколівського району Львівської області. Факт родинних відносин підтверджується копіями свідоцтв про народження позивача, його батька та померлої [PERSON] . Судом встановлено, що [PERSON] до дня своєї смерті проживала у житловому будинку по [ADDRESS] , власником якого вона була, та за життя склала заповіт згідно якого все своє майно, де б воно не знаходилось і з чого воно не складалось і взагалі все те, що належатиме спадкодавцеві на день смерті, заповідала своїм племінникам [PERSON] та [PERSON] . З відповіді завідувача Сколівської державної нотаріальної контори від 09.09.2021 вбачається, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за поновленням якого позивачу рекомендовано було звернутися до суду. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно зі ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Слід зазначити, що відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 11.06.2018 року по справі № 479/713/17. У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні встановлено, що протягом тривалого часу позивачу не було відомо про те, що за життя [PERSON] склала заповіт на його користь, оскільки разом із спадкодавцем позивач не проживав, хоча постійно, зважаючи на те, що тітка була одинокою, допомагав їй по господарству. Після її смерті, розбираючи особисті документи спадкодавця, позивач знайшов заповіт, звернувся до нотаріуса, де з`ясувалось, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено. Наведене доводить існування підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачем із поважних причин. Окрім того, вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримання принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду справа від 03 червня 2021 року № 636/1160/19 (провадження № 61-19934св19), від 19 листопада 2019 року у справі № 317/3039/18-ц (провадження № 61-9076св19), від 02 вересня 2020 року у справі № 288/1856/18 (провадження № 61-3987св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21). У зв`язку\~з наведеним,\~оскільки на\~момент звернення\~до суду\~з даним\~позовом позивач\~протягом строку,\~встановленого для\~прийняття спадщини,\~від неї\~не відмовився,\~спадщина не\~визнана відумерлою\~відповідно до\~ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~1277 ЦК України, спору між спадкоємцями за заповітом та третіми особами не існує, а тому спадщина досі є відкритою, відтак, позивач має право на її прийняття як спадкоємець за заповітом та йому слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. При прийнятті рішення суд також враховує, що за своєю юридичною природою свобода розпорядження власністю шляхом вчинення заповіту (свобода заповіту) є одним із основоположних принципів спадкового права. Отже, принцип свободи розпорядження власністю шляхом вчинення заповіту передбачає широкий обсяг правомочностей заповідача, згідно з якими він своїм волевиявленням може вплинути на зміст спадкових правовідносин.\~

Outcome: approved