Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-14 00:00:00

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь держави суму збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, що становить 17\~198 гривень. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що 06 травня 2020 року Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було здійснено виїзд в Козятинський район Вінницької області з метою контролю за охороною навколишнього природного середовища. Під час виїзду було виявлено порушення вимог природоохоронного законодавства громадянином [PERSON] , [INFO] , мешканем [ADDRESS] , який 06 травня 2020 року здійснив знищення захисних насаджень, а саме - в кварталі 14 виділ 18 ДП «Козятинський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» ,на території Махаринецької сільської ради Козятинського району Вінницької області здійснив незаконну порубку сухостійних дерев породи ясен в кількості 4 шт. з діаметром пнів біля шийки кореня 24 см. - 1 шт., 32 см. -1 шт., 48 см.-2 шт. за допомогою бензопили марки «FORESTA-58S» оранжевого кольору. Дозвільні документи на право порубки дерев у громадянина [PERSON] відсутні. За результатами перевірки відносно громадянина [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 011898 від 06.05.2020 за незаконну порубку дерева. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, винесена постанова про накладення адміністративного стягнення № 06/133 від 12.05.2020, якою визнано [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 65, 651 КУпАП, т а накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Сума штрафу правопорушником сплачена у добровільному порядку. Інспекцією встановлено, що громадянин [PERSON] дозвільних документів (лісорубного квитка) на порубку дерев не отримував. Своїми діями, громадянин [PERSON] наніс державі збитків внаслідок незаконної порубки дерев в розмірі 17\~198 грн. 87 коп. 27 травня 2020 року [PERSON] було направлено претензію № 1861/6/20, щодо можливості в добровільному порядку відшкодувати збитки завдані державі в розмірі 17 198,00 грн. Однак станом на день подачі позову [PERSON] в добровільному порядку збитки не відшкодував. Тому позивач звернувся з даними позовом до суду. Просить позов задовольнити та стягнути на рахунок бюджету Козятинської ОТГ Вінницької області кошти у розмірі 17 198 гривень. В судове\~засідання представник\~позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області не з'явився,\~хоча був\~належним чином\~повідомлений;\~15.04.2022\~на адресу\~суду надійшло\~клопотання,\~ в\~якому він\~просить судове\~засідання проводити\~у його\~відсутність,\~позов підтримує\~у повному\~обсязі та\~просить його\~задовольнити,\~проти ухвалення\~заочного рішення\~не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання 15.04.2022 не з`явився, хоча повідомлявся судом, про що свідчить поштове відправлення, яке повернулось з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Згідно матеріалів справи, [PERSON] неодноразово був належним чином повідомлений про розгляд справи, про те у судове засідання не з`являвся. Так, він був повідомлений про розгляд справи на 14.04.2021, подав клопотання про відкладення судового засідання на пізнійший термін; 12.01.2022 просив перенести судове засідання, посилаючись на погіршення стану здоров`я; відзив на позов не подав. Також, отримати інформацію про рух справи останній не був позбавлений можливості на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Так, інформація про дату, час та розгляду самого провадження даним складом суду розміщувалася на сайті Судової влади Козятинського міськрайонного суду Вінницької області у розділі інформації для громадян з найменуванням «ГРОМАДЯНАМ». Разом з тим, ужиті заходи не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи відповідача. Хоча наявні матеріали справи прямо та беззаперечно, в своїй сукупності, указують на те, що особа поінформована про цей процес, який здійснюється в Козятинському міськрайонному суді Вінницької області у відношенні неї безпосередньо. Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) констатував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватись, у розрізі практики ЄСПЛ окресленої ним у його рішеннях, відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливості для заявника питання, що розглядається (див., з-поміж багатьох інших, рішення у справі "Фрідлендер проти Франції", [GC], N 30979/96, пункт 43, ECHR 2000-VII). При цьому, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Суд в цій справі, забезпечивши право відповідача брати особисту участь безпосередньо в судовому засіданні, уживши заходів для поінформованості її про даний процес вважає за можливе справу розглянути. Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області складено протокол № 011898 від 06.05.2020 , відповідно до якого о 14 год. 45 хв. 06.05.2020 року [PERSON] здійснив незаконну порубку, а саме: в кварталі 14, виділ 18 ДП «Козятинський райагроліс», на території Махаринецької сільської ради Вінницької області зрізав за допомогою бензопили марки «FORESTA-58S» оранжевого кольору дерева породи ясен в кількості 4 шт. з діаметрами пнів біля шийки кореня 24 см, 32 см., 48 см - 2 шт, без дозвільних документів. Постановою про накладення адміністративного стягнення № 06/133 від 12.05.2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Штраф в сумі 510 гривень було ним сплачено, про що свідчить квитанція про платіж № 14673880 від 12.05.2020. Відповідно до наданого Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюка Ю.А. розрахунку розміру лісопорушення та заподіяної шкоди, який здійснений у відповідності з додатком № 1 з урахуванням п.2 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», всього підлягає до стягнення 17\~198 гривень. Вказаний розрахунок відноситься до дерев сухостійник, згідно вказаного вище діаметру дерев у корі біля шийки кореня. Державною Екологічною інспекцією у Вінницькій області за № 1861/6/20 від 27.05.2021, [PERSON] , надіслана претензія щодо добровільної сплати завданої шкоди державі в розмірі 17\~198 гривень, за здійснену незаконну рубку чотирьох сухостійних дерев породи ясен різних діаметрів в кв. 14 виділ 18 ДП «Козятинський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Махаринецької сільської ради Козятинського району Вінницької оласті. 06.05.2020 була складена польова перелікова відомість, згідно якої здійснено перелік пнів дерев у корі біля шийки кореня, якою перелічено чотири пні; з матеріалами переліку [PERSON] ознайомлений та заперечень не має, що засвідчив власним підписом. Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши мотиви та фактичні обставини, суд дійшов висновку, що вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Пунктом е) ч.1 ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування у встановленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Частиною 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що порушення законодавства України про oxoрону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цмвільну і кримінальну відповідальність. Приписами частини третьої вказаної статті визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України, встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується в повном обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до пунктів 6, 9 Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 117 від 28.04.2018 року, Інспекція відповідно до покладених на неї завдань має право розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення вимог законодавства з питань, що належить до її компетенції. Вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачами та відповідачами у судах. Відповідно до вимог ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку,\~якщо закон\~або договір\~не визначають\~ефективного способу\~захиступорушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Отже, судом встановлено, що [PERSON] була здійснена порубка дерев без відповідного дозволу на це. Такі дії є неправомірними, оскільки можуть вчинятись лише за наявності відповідного дозволу. Також судом встановлена кількість вирубаних дерев, та розмір збитків у результаті такого вирубування, на підставі вказаних вище досліджених доказів. Відповідачем не надано доказів того, що ним добровільно відшкодовані збитки лісовому господарству, оскільки суду відповідних доказів надано не було. Натомість вимога компенсувати такі збитки позивачем висунута. Зважаючи на вказане, суд вважає, що вимоги позову є обгрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦКП України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з вимогами п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду з зазначеним позовом Державної екологічної інспекції у Вінницькій області сплачено на користь держави судовий збір в розмірі 2270 грн. за подання позовної заяви, що підтверджується платіжним дорученням № 17 від 27.01.2021 року. Згідно п. 8 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюється відповідно до процесуального законодавства. Таким чином, підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача Державної екологічної\~інспекції у\~Вінницькій області сплачена останнім сума судового збору при поданні вказаної позовної заяви до суду в розмірі 2270 грн.

Outcome: approved