Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-05 00:00:00

04 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири. В позовній заяві посилається на те, що він є власником 3/4 частин квартири [ADDRESS] . Вказує, що відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] поверхом вище даного будинку. 15 вересня 2019 року він виявив залиття належної йому квартири. Оскільки залиття квартири відбувалося з квартири поверхом вище він звернувся до її мешканців. Мешканка квартири, яка назвалася [PERSON] повідомила, що у її квартирі відсутні будь-які пошкодження та надала йому можливість поспілкуватися в телефонному режимі з чоловіком, на його думку з відповідачем по справі. Який не з`ясовував обставини заливу та відключив телефон. 16.09.2020 року він звернувся до Миргородського КЖЕУ з метою складення відповідного акту на підтвердження затоплення квартири. 17.09.2019 року комісією Миргородського КЖЕУ було встановлено причину залиття - пошкодження внутрішньо квартирного водопроводу квартири [ADDRESS] . Незважаючи на це, затоплення квартири продовжувалося та припинилося лише після його звернення із скаргою до міського голови 25.10.2019 року. У зв`язку із залиттям квартири, йому завдано майнову шкоду, а саме:було пошкоджено стелю та стіни санвузла, стеля та стіни кухні, розвився грибок. Згідно проекту капітального ремонту приміщень квартири, зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва від 07.11.2019 складеного ФОП [PERSON] , вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в квартирі позивача для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири, становить 13632 грн. За проведення зведеного кошторисного розрахунку ним було сплачено 1350 грн. 00 коп. Крім цього, внаслідок залиття квартири, яке тривало значний час, йому завдано моральної шкоди, яку він оцінює в 7000 грн., оскільки він є інвалідом 3 групи, отримує незначний розмір пенсії, тому зазнав багато страждань, хвилювань з приводу того, як йому відновити квартиру, це тримає його у постійній нервовій напрузі, так як дана квартира є єдиним його житлом. Залиття квартири порушило його звичний спосіб життя, змусило витрачати значний час для вирішення питання з метою захисту своїх порушених прав та звернення до суду . Зазначає, що на направлену ним на адресу відповідача претензію останній не відреагував, вирішувати дане питання в позасудовому порядку, відповідач не бажає. Тому він звернувся до суду та просить стягнути з відповідача на його користь на відшкодування матеріальної шкоди 13632 грн. 00 коп. та моральної шкоди в сумі 7000 грн., а також витрати на проведення оцінки розміру заподіяної шкоди в сумі 1350 грн. та судові витрати. Ухвалою судді\~Миргородського міськрайонного\~суду від\~10.02\~.2020\~року по\~даній справі\~відкрито провадження\~та постановлено\~про розгляд\~справи в\~порядку спрощеного\~позовного провадження з викликом сторін. Заочним рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15 червня 2020 року позовні вимоги [PERSON] задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 11360 гривень на відшкодування матеріальної шкоди та 2500 гривень моральної шкоди завданої в наслідок залиття квартири, всього 13860 гривень. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 2050 грн. 31 коп. судових витрат понесених позивачем при зверненні до суду. Стягнуто з [PERSON] на користь держави 375 гривень судового збору в зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог про стягнення моральної шкоди. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. 11 листопада 2020 року [PERSON] звернуся до Миргородського міськрайонного суду із заявою про перегляд заочного рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15 червня 2020 року по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, третя особа виконавчий комітет Миргородської міської ради. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 11 січня 2021 року заочне рішення Миргородського міськрайонного суду від 15 червня 2020 року за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, третя особа виконавчий комітет Миргородської міської ради скасовано, справу призначено до розгляду в порядку загального провадження, підготовче засідання у цивільній справі за вказаним позовом призначено на 17 лютого 2021 року. 17\~лютого 2021\~року підготовче засідання у цивільній справі не відбулося у зв`язку із зайнятістю судді у розгляді іншої цивільної справи, підготовче засідання відкладено на 30 березня 2021 року. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 30 березня 2021 року до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, третя особа виконавчий комітет Миргородської міської ради, залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та призначено по справі будівельно - технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: Які пошкодження квартири [ADDRESS] виникли внаслідок її залиття. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне в квартирі [ADDRESS] для усунення пошкоджень унаслідок залиття. Проведення експертизи доручено експертам Полтавського відділення ХНІДСЕ ім. М.С. Бокаріуса. Провадження по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири - зупинено до проведення експертизи. 25 червня 2021 року справа повернута з експертної установи, без виконання, у зв`язку з відсутністю оплати послуг за проведення експертизи. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 05 липня 2021 року поновлено провадження у справі, підготовче засідання призначено на 22 липня 2021 року. 22 липня 2021 року підготовче засідання не відбулося у зв`язку із надходженням від позивача та представника позивача заяв про відкладення розгляду справи, підготовче судове засідання відкладено на 07 вересня 2021 року. В підготовчому засіданні 07 вересня 2021 року представником відповідача, [PERSON] , заявлено клопотання про повторне призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 07 вересня 2021 року задоволено клопотання представника відповідача Пугача С. В. призначено по справі судову будівельно технічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання: Які пошкодження квартири [ADDRESS] виникли внаслідок її залиття у вересні 2019 року . Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне в квартирі [ADDRESS] , для усунення пошкоджень у наслідок залиття. Проведення експертизи доручити експертам Полтавського відділення ХНДІСЕ ім. М.С. Бокаріуса. Провадження по справі зупинено до проведення експертизи. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 16 грудня 2021 року поновлено провадження у справі, підготовче засідання призначено на 10 січня 2022 року. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 10 січня 2022 року задоволено клопотання позивача про заміну відповідача та замінено відповідача [PERSON] на відповідача [PERSON] , підготовче засідання відкладено на 31 січня 2022 року. 18 січня 2022 року позивачем подано до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області уточнену позовну заяву, відповідно до якої [PERSON] просить стягнути з [PERSON] на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 13632 грн, індексувати суму відшкодування збитку до 15595 грн, стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 5000 грн, стягнути з відповідача на його користь витрати на виготовлення проектно-кошторисної документації в розмірі 1350 грн та стягнути з відповідача на його користь сплачений судовий збір в розмірі 840 грн. 31 січня 2022 року за клопотання учасників процесу підготовче засідання відкладено на 23 лютого 2022 року. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 лютого 2022 року підготовче провадження по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, третя особа виконавчий комітет Миргородської міської ради, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 15 квітня 2022 року. 15 квітня 2022 року у зв`язку із першою неявкою відповідача, слухання справи відкладено на 06 травня 2022 року. В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити з підстав викладених у позові. Проти постановлення заочного рішення не заперечували. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася повторно, про місце та час розгляду справи належно повідомлена за адресою місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України та шляхом публікації оголошення на веб-сторінці Миргородського міськрайонного суду, офіційного веб-порталу судової влади (а.с. 113, 117, 118 т.2). Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280-284 ЦПК України. Представник третьої особи виконавчого комітету Миргородської міської ради та треті особи [PERSON] , [PERSON] , належним чином повідомлені про місце та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили. Заслухавши позивача та представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини,які підтверджуються належними та допустимими доказами. [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.09.2019 року та Свідоцтва про право власності від 23.098.2019 року належить квартира [ADDRESS] , (а.с.7-8, 10 т. 1). Відповідно до свідоцтва про право власності від 10 січня 2012 року, виданого Миргородським комунально житлово-експлуатаційним товариством та витягу про державну реєстрацію прав від 30.04.2012 року № 33999567, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] по 1/4 частці кожному (а. с. 66-67 том. 1), тобто відповідач [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] і їй належить 1/4 вказаної квартири. Згідно положень\~ст.\~7\~ЗУ «Про\~житлово-комунальні\~послуги,\~індивідуальний споживач\~послуг серед\~іншого зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У зв`язку із залиттям квартири позивача, 17.09.2019 року комісією Миргородського КЖЕУ було складено акт, з якого вбачається, що під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття: стелі санвузла площею 3,2 кв.м.(декоративна панель з відшаруванням), стіни площею 2.6 кв.м.(водоемульсійне фарбування) та пошкоджена електропроводка; стелі кухні площею 2,3 кв.м. (водоемульсійне фарбування), стіни площею 3.4 кв.м.(водоемульсійне фарбування). Причина залиття, аварії: в квартирі [ADDRESS] пошкоджений внутрішньо квартирний водопровід (який знаходиться під керамічною плиткою) та зламаний кухонний змішувач ( а.с.18 том 1). 07.11.2019 року на підставі рахунку-фактури №40 за замовленням позивача [PERSON] ФОП [PERSON] , який має кваліфікаційний сертифікат на надання послуг пов`язаних із створенням об`єктів архітектури інженерно будівельне проектування у частині забезпечення безпеки експлуатації, здійснив виготовлення проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт приміщень квартири [ADDRESS] після заливу вартість яких становить 13632 грн з урахування ПДВ в сумі 2272 грн. ( а.с.13-15 том.1). Статтею 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з частинами першою, другою статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом частини другої\~статті 1166\~ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Така позиція викладена в Постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року, справа № 761/6144/15-ц, провадження № 61-18064св18; від 13 березня 2019 року справа № 727/6631/1, провадження № 61-11357св18. Судом встановлено факт завдання позивачу майнової шкоди, внаслідок залиття водою його квартири. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В ході судового розгляду відповідачем не надано суду доказів того, що шкода завдана майну позивача шляхом залиття його квартири не з вини відповідача, як і не спростовано що розмір заподіяної матеріальної шкоди не відповідає сумі заявленій позивачем та не спростовані твердження позивача, що відповідач користується житлово-комунальними послугами в приміщенні квартири [ADDRESS] , оскільки зареєстрований за цією адресою, тому суд дійшов висновку про часткове задоволення позову в частині відшкодування матеріальної шкоди відповідачем. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи наведене, суд дійшов до висновку про стягнення з відповідача 11360 грн. 00 коп. матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, відповідно зведеного кошторисного розрахунку вартості капітального ремонту приміщень квартири без врахування податку на додану вартість в сумі 2272 грн., оскільки позивачем не доведено, що ремонтні роботи в квартирі будуть проводитись платником ПДВ. Відповідно до поданої до суду позивачем 18 січня 2022 року уточненої позовної заяви, позивач [PERSON] просить стягнути з [PERSON] на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 13632 грн та індексувати суму відшкодування збитку до 15595 грн. Обгрунтовуючи вказану вимогу тим, що за час, що триває судовий розгляд цієї справи (2020-2021 роки) інфляція зменшила суму відшкодування збитку. Згідно з офіційними джерелами, у 2020 році індекс інфляції в Україні склав 5%, у 2021 році 9,4%, тому позивач просить індексувати суму відшкодування збитку до 15595 грн. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 квітня 2019 року у справі № 757/3725/15-ц (провадження № 61-12530св18) зроблено висновок, що «по своїй суті зобов`язання про відшкодування майнової шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру відшкодування. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала шкоди, може бути: (1) договір особи, що завдала шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди; (2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір відшкодування шкоди. Тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання». У справі, що розглядається, між [PERSON] та [PERSON] договір про відшкодування шкоди не укладався. Рішення суду про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] майнової шкоди, яке не виконувалося [PERSON] , не ухвалювалося. За таких обставин, оскільки конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди не відбулося, прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) не настало, а тому підстави для стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] інфляційних втрат відсутні, а тому вимога позивача індексувати суму відшкодування збитку до 15595 грн. не підлягає задовленню. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно ст.\~23\~ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав.\~Моральна шкода\~полягає у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у з в`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. із змінами від 25.05.2001 р. Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно до п.9 Постанови розмір відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням усіх обставин справи, характеру перенесених позивачем моральних страждань та інших негативних наслідків, які призвели до порушення його звичайного способу життя. З урахування вищевказаних положень закону суд вважає, що позов в частині відшкодування моральної шкоди слід задовольнити частково, оскільки внаслідок залиття квартири з вини відповідача відбулося затоплення квартири, в зв`язку з чим позивачу заподіяна моральна шкода, позивач зазнав душевних страждань з приводу залиття його квартири, погіршення умов проживання, в зв`язку з пошкодженням майна, що потягло негативні зміни в організації його життя, також суд враховує, що позивач являється інвалідом 3 групи. При визначенні розміру моральної шкоди суд виходив з характеру та обсягу страждань, які зазнав позивач та засад розумності і справедливості. Таким чином суд приходить до висновку, що позивачу неправомірними діями відповідача заподіяно моральну шкоду і її розмір у межах розумності та справедливості повинен становити 3000 гривень. Також з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати понесені для встановлення розміру завданої шкоди в розмірі 1350 гривень, які відповідно до положень ст. 133 ЦПК України є судовими витратами. Відповідно до положень ст.141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем в частині сплаченого судового збору підлягають стягненню з відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог 11360х100/15595=72,84% в сумі 612 грн 44 коп. (840,80х72,84/100). В зв`язку з частковим задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди, які при зверненні до суду не були оплачені позивачем судовим збором необхідно стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 630 грн (1050х60/100).

Outcome: partial