Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-19 00:00:00

[PERSON] , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Кулеба І.І., звернувся до суду із позовом до [PERSON] , Скориківської ТГ Тернопільської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що про наявність заповіту та про необхідність прийняти спадщину [PERSON] дізнався у лютому 2022 року від сина померлої [PERSON] , який повідомив, що прийняв лише частину спадкового майна за законом, після чого звернувся до приватного нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, а тому, з метою захисту прав та інтересів, які в позасудовому порядку вирішити неможливо - просить позов задовольнити. В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути у їх відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає. Представник відповідача Скориківської \~територіальної громади\~Тернопільської областів судове засідання не з`явився, однак подали до суду заяву, згідно якої проти задоволення позовних вимог не заперечують, просять справу розглянути без їх участі. У відповідності до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, в зв`язку з визнанням відповідачем позову суд вважає за можливе прийняти рішення у підготовчому засіданні на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст.\~223,\~247 ЦПК України.\~\~ Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив такі факти: [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в с. Токи, про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане виконавчим комітетом Токівської сільської ради Підволочиського району Тернопільської області Згідно заповіту, посвідченого 08 грудня 2008 року секретарем виконавчого комітету Токівської сільської ради Підволочиського району, № 393, [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , на випадок своє смерті заповіла житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що знаходиться під [ADDRESS] [PERSON] , 1984 року народження. У відповідності до довідки, виданої Токівською сільською радою № 64 від 29 січня 2018 року, на день смерті [PERSON] , померлої [INFO] та шість місяців потому в житловому будинку [ADDRESS] разом з нею ніхто не був зареєстрований та не проживав. Як убачається із роз`яснення приватного нотаріуса Тернопільського районного нотаріального округу №25/01-16 від 15 лютого 2022 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , проте йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та роз`яснено, що у зв`язку з тим, що [PERSON] на час смерті разом із спадкодавцем за однією адресою не проживав та не був зареєстрований, у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв, а відтак для вирішення питання слід звернутися до суду. Крім того, із письмових пояснень представника позивача судом встановлено, що про наявність заповіту [PERSON] дізнався у лютому 2022 року від сина померлої [PERSON] , який повідомив, що прийняв лише частину спадкового майна за законом. Також судом встановлено, що 11 квітня 2018 року на ім`я [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину за законом щодо майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,2598 га. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , однак у зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, у зв`язку з чим пропустив строк для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зважаючи на викладені обставини, та із врахуванням того, що факт пропуску\~строку для\~прийняття спадщини\~не є\~підставою для\~усунення від\~спадкування,іншим чином захистити права позивача неможливо, суд приходить до переконання, що позов [PERSON] є підставним і підлягає до задоволення шляхом визначення йому додаткового строку для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved