Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-12 00:00:00

Заступник керівника\~Уманської місцевої\~прокуратури (далі\~по тексту\~прокурор)\~в інтересах\~держави в\~особі\~ Головного\~управління\~Держгеокадастру\~у Черкаській\~області\~(далі\~по\~тексту\~ГУ Держгеокадастр)\~та Монастирищенської\~міської ради\~звернувся до\~суду\~з\~позовом до\~відповідачів Уманської\~районної державної\~адміністрації,\~ [PERSON] про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 5\~197,93 грн та розірвання договору оренди земельної ділянки. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 26.03.2008 між Монастирищенською районною державною адміністрацією та фізичною особою - [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (за межами заселеного пункту), загальною площею 27,8472 га, у т.ч. пасовище, площею 7,8901 га (кадастровий № 7123455500:03:001:1421) та площею 1995,71 га кадастровий № 7123455500:03:001:1422) (далі за текстом - Договір). Вказаний договір 06.05.2008 зареєстрований у Монастирищенському відділі ЧРФ ДП «Центр ДЗК при Держкомземі України» за №040879100019. Згідно з п. 1 Договору - предметом договору є земельна ділянка сільськогосподарського призначення державної власності для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (пасовище). Відповідно до п. 8 Договору - строк, на який він укладений 25 років, тобто до 06.06.2033. Пунктом 11 Договору передбачено, що орендна плата вноситься помісячно в рівних долях. Відповідно до п. 28 Договору орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати, в свою чергу п. 31 Договору передбачено обов`язок орендаря використовувати землю відповідно до цільового призначення. Згідно з ст. 39 Договору умовами розірвання договору в односторонньому порядку є систематична несплата орендної плати та використання земельної ділянки не за цільовим призначенням. Згідно з інформацією Уманського Управління ГУ ДПС у Черкаській області від 26.03.2020 № 1185/23-00-52-5420 заборгованість по орендній платі за вказану земельну ділянку за період 2019 року становить 5 197,93 грн. Проте, відповідач усупереч взятим на себе зобов`язанням систематично не сплачує орендну плату за використання землі. Також, згідно з інформацією Цибулівської селищної ради від 10.04.2020 № 62/02-11 земельна ділянка протягом 2019 - поточного року фактично орендарем не використовується. Зважаючи на те, що Цибулівська селищна рада Монастирищенського району, а відповідно місцевий бюджет упродовж 2019 - поточного років недоотримували грошові кошти у зв`язку з несплатою орендної плати за землю [PERSON] , в діях (бездіяльності) орендаря вбачається істотне порушення договірних зобов`язань. Враховуючи те, що орендар [PERSON] протягом 2019 - 2020 років не сплачував орендну плату та фактично не використовував об`єкт оренди, вказане є підставою для розірвання договору оренди землі. За таких обставин, договір укладений між Монастирищенського районною державною адміністрацією та [PERSON] повинен бути розірваний за рішенням суду. Щодо підстав для представництва зазначають наступне. Згідно зі ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Недоотриманням орендної плати бюджетом Цибулівської селищної ради Монастирищенського району від оренди землі порушуються визначальні матеріальні потреби суспільства, територіальної громади смт Цибулів, як носія єдиного джерела влади в Україні, тобто порушуються інтереси держави в цілому, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм. У даному випадку інтереси держави полягають в необхідності розірвання договору оренди у зв`язку з істотними порушеннями умов договору та стягнення недоотриманних місцевим бюджетом належних за оренду платежів. Відповідно до листів ГУ Держгеокадасгру в Черкаській області від 10.04.2020 за № 10-23-0.3-2938/2-20 та від 13.04.2020 за № 10-23-0.3-2947/2-20 Головному Управлінню невідомо про факт несплати орендної плати та у зв`язку з недостатністю фінансування Головне Управління обмежене в можливості подачі позовних заяв. Відповідно до листа Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (№62/02-11 від 10.04.2020) позовну заяву сільська рада не заявляла, оскільки не є стороною вказаного договору. Враховуючи, що ГУ Держгеокадастр Черкаській області та Цибулівською селищною радою Монастирищенського району не вживаються заходи щодо стягнення заборгованості за договором оренди землі та розірвання договору оренди в судовому порядку та виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави та необхідності поповнення бюджету територіальної громади, виникла необхідність у зверненні Уманською місцевою прокуратурою до Монастирищенського районного суду Черкаської області з позовом в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру в Черкаській області та Цибулівської селищної ради Монастирищенського району про стягнення заборгованості за договором оренди землі та його розірвання. Відтак, орган, уповноважений на захист її інтересів, не здійснює надані йому Законом повноваження, невтручання прокурора у спірні правовідносини призведе до того, що порушені державні інтереси залишаться незахищеними, а тому позов вноситься прокурором, в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастр та Цибулівської селищної ради. Просять стягнути з [PERSON] заборгованість зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (за межами населеного пункту), площею 27,8472 га, у т.ч. пасовище, площею 7,8901 га (кадастровий № 7123455500:03:001:1421) та площею 1995,71 га (кадастровий № 7123455500:03:001:1422) відповідно до договору оренди від 26.03.2008 на користь Цибулівської селищної ради Монастирищенського району в сумі 5 197,93 грн; розірвати договір оренди земельної ділянки, загальною площею 27,8472 га, у т.ч. пасовище, площею 7,8901 га (кадастровий № 7123455500:03:001:1421) та площею 1995,71 га (кадастровий № 7123455500:03:001:1422) в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (за межами населеного пункту) від 26.03.2008, укладений між Монастирищенською районною державною адміністрацією та [PERSON] та стягнути судові витрати із відповідачів. На адресу суду 15.06.2020 від представника позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області надійшло пояснення відповідно до якого контроль за сплатою усіх податків, у тому числі і місцевих до яких відноситься орендна плата покладено виключно на податкові органи. Відповідно до п.6.3 положення про Головне управління посадові особи в межах своїх повноважень мають право, зокрема, звертатись до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився. Просить позов прокурора задовольнити. На адресу суду 12.10.2021 від представника відповідача Уманської районної державної адміністрації надійшов відзив, відповідно до якого райдержадміністрація не може бути відповідачем у даній справі, виходячи із наступного. З 01.01.2013\~відповідно до\~ст.\~122\~Земельного кодексу\~України районні\~державні адміністрації\~не є\~розпорядниками земель\~державної власності\~сільськогосподарського призначення\~розташованих за\~межами населених\~пунктів,\~а отже\~не мають\~повноважень укладати\~договори оренди\~на дану\~категорію земель,\~вносити зміни\~до таких\~договорів оренди,\~розривати договора\~оренди земельних\~ділянок укладених до 01.01.2013. Заборгованість з\~виплати орендної\~плати за\~орендовані згідно\~укладеного у\~2008\~році договору\~оренди земельні\~ділянки в\~адміністративних межах\~Цибулівської селищної\~ради Монастирищенського\~району (за\~межами населеного\~пункту)\~стала обліковуватись\~протягом 2019\~року (після припинення повноважень райдержадміністрації розпоряджатись землями державної власності за межами населеного пункту). Цибулівська селищна\~рада Монастирищенського\~району (на\~час виникнення\~заборгованості по\~сплаті орендної\~плати 2019-2020\~роки)\~на території\~якої обліковувались\~земельні ділянки\~кадастровий номер\~7123455500:03:001:1421\~площею 7,8901\~га та\~7123455500:03:001:1422\~площею 19,9571\~га надані\~в оренду\~ [PERSON] ,\~є відповідальною\~за формування\~та виконання\~селищного бюджету.\~Селищна рада при встановленні\~факту недоотримання\~грошових коштів\~до селищного\~бюджету у\~зв`язку з\~несплатою орендарем\~землі орендної\~плати,\~мала б\~здійснювати належні\~заходи щодо\~порушень орендарем\~договірних зобов`язань. Несплата орендної\~плати за\~умовами договору\~є невиконанням\~істотних умов\~договору оренди\~землі і\~повинна була\~слугувати Цибулівській\~селищній раді\~підставою для\~визнання договору\~оренди землі\~укладеного із\~ [PERSON] \~недійсним, а отже\~відповідно звернутися\~ще у\~2019\~році до розпорядника\~земель сільськогосподарського\~призначення -\~Головного управління\~Держгеокадастру в\~Черкаській області\~щодо розірвання\~даного договору\~оренди землі та здійснення заходів з передачі даних земель у оренду наступному орендарю для забезпечення можливостей формування дохідної частини селищного бюджету. Згідно інформації Публічної кадастрової карти України земельні ділянки кадастровий номер 7123455500:03:001:1421 площею 7,8901 га та 7123455500:03:001:1422 площею 19,9571 га є комунальною власністю Монастирищенської міської ради, права власності зареєстровані в державному реєстрі речових прав 12.12.2020. Просять замінити статус Уманської районної державної адміністрації у справі із відповідача на третю особу. На адресу суду 21.01.2022 від відповідача [PERSON] надійшов відзив, відповідно до якого в поданій позовній заяві прокурор посилаючись на вимоги ч. 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» обґрунтовує своє право на представництво інтересів держави. При цьому, зазначає, що Цибулівська селищна рада (правонаступник Монастиищенська міська рада) є належним позивачем за позовом в частині стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, а управління Держгеокадастру в Черкаській області є належним позивачем за позовом в частині розірвання договору оренди землі. Відповідно до договору оренди землі від 26.03.2008 між Монастирищенською районною державною адміністрацією в особі першого заступника голови Вараниці Федора Олександровича та жителя смт.Цибулів в особі [PERSON] укладено договір, згідно якого в оренду передається земельна ділянка загальною площею 27,8472 га, у тому числі: пасовище із земель запасу - 7,8901 га і 19,9571 га. Договір укладено на 25 років і протягом всього часу будь-які зміни не вносились. В зв`язку з цим, управління Держгеокадастру в Черкаській області не є стороною Договору, а відтак і не може бути належним позивачем у справі. 16.12.2021 рішенням Монастирищенської міської ради Черкаської області вирішено розірвати з [PERSON] договір оренди земельної ділянки площею 27,8472 га від 26.03.2008. 19.01.2022 між Монастирищенською міською радою та [PERSON] укладено угоду про дострокове розірвання договору оренди землі від 26.03.2008 на земельні ділянки загальною площею 27,8472 га, у тому числі пасовище із земель запасу - 7,8901 га і 19,9571 га, який зареєстрований у Монастирищенському районному відділі Черкаської регіональної філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» 06.05.2008 за №040879100019. В зв`язку з цим, на даний час вимога прокурора про розірвання даного договору оренди землі є безпідставною. В позовній заяві прокурор зазначає, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Згідно п.9 Договору орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі «у грошовій формі в розмірі 35 грн/га, що становить 974,65 грн за рік». Протягом всього строку дії договору будь-які зміни, щодо розміру орендної плати не вносились. Згідно Податкового Кодексу України саме договір оренди є регулятором розміру орендної плати. На розмір орендної плати впливає розмір нормативно-грошової оцінки, зміна якої дає право ініціювати зміни до договору оренди. Тому, поки не буде визначений розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, орендна плата повинна сплачуватись, виходячи із розмірів вказаних у договорі. За умовами договору нормативно-грошова оцінка земельних ділянок, що передавались в оренду, не визначалась. Згідно п. 36 договору зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку. На адресу [PERSON] будь-які зміни до умов договору не надходили, відповідно додаткова угода, зокрема в частині розміру орендної плати не укладалась. Враховуючи вказане, позовна вимога про стягнення з [PERSON] заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою загальною площею 27,842 га в сумі 5197,93 грн є незаконною і такою, що не узгоджується із умовами Договору. Прокурором заявляється вимога про стягнення заборгованості за користування земельними ділянками і при цьому вказуються їхні кадастрові номера, а саме: земельна ділянка площею 7,8901 га, кадастровий номер 7123455500:03:001:1421 та земельна ділянка площею 1995,71 га кадастровий номер 7123455500:03:001:1422. Однак, справжність вказаних кадастрових номерів не підтверджується поданими до позову матеріалами. Так, у договорі про оренду землі від 26.03.2008 відсутні кадастрові номера земельних ділянок. В угоді про дострокове розірвання договору оренди землі від 26.03.2008, укладеної 19.01.2022 також відсутні кадастрові номера вказаних земельних ділянок. Згідно п. 3 Угоди від 19.01.2022, вона набирає чинності з моменту її реєстрації. Однак, провести реєстрацію вказаної угоди не представляється можливим, оскільки в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня інформація про реєстрацію речового права за договором оренди землі від 16.03.2008. Довідки з державної статистичної звітності про наявність земель та розподіл їх за власниками земель, землекористувачами, угіддями станом на 31.12.2015, видані відділом держгеокадастру у Монастирищенському районі від 13.04.2020 хоча і містять посилання на кадастрові номера земельних ділянок, проте вказані довідки є лише частиною вихідних даних, необхідних для розробки проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (користування) землевпорядною організацією. В основу інформації довідки 6-зем покладено класифікацію земель за видами земельних угідь та видами економічної діяльності, які здійснюються на цих землях. Тобто, кадастровий номер земельної ділянки ще не повинен бути відображений, оскільки зміст довідки свідчить про розробку проекту землеустрою. Довідки 6-зем відображають інформацію станом на 31.12.2015, про що чітко зазначено, тоді як дата видачі їх є 13.04.2020. Крім того, з 16.01.2020 вказані довідки 6-зем скасовані і тому вони вже не є складовою проекту землеустрою, а відтак на вказані документи не можна посилатися як на доказ. Кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування. Присвоєння кадастрового номера конкретній земельній ділянці передує виготовлення технічної документації на вказану земельну ділянку. Доказів того, що на земельні ділянки: площею 7,8091 га та площею 1995,71 га розроблялась технічна документація і відповідно присвоювались зазначені кадастрові номери, не надано. Прокурором зроблено посилання на інформацію Уманського Управління ГУ ДПС у Черкаській області від 26.03.2020 №1185/23-00-52-5420 про те, що заборгованість по орендній платі та земельну ділянку за період 2019 року становить 5 197,93 грн. Відповідно до листа Монастирищенської ДПІ від 06.04.2021, наданого на запит адвоката, встановлено, що орендна плата за земельну ділянку за 2018 - 2021 року нараховувалась у розмірі 4,5% від середньої нормативно-грошової оцінки землі 1 га пасовищ по району, відповідно до розпорядження Монастирищенської РДА №145 від 09.09.2008 та внесених змін до нього від 10.11.2011 №220. Проте, вказані умови розрахунку не відображені в договорі від 26.03.2008, і взагалі будь- яким чином не доводились до [PERSON] як орендаря. 13.04.2018 [PERSON] здійснив платіж в сумі 5187,93 грн, що підтверджується відповідною квитанцією поданою до суду. Вказана плата вносилась саме на підставі договору оренди від 26.03.2008. Оскільки сума орендної плати фактично сплаченої перевищує суму орендної плати визначеної договором, то заборгованість як така відсутня. Просить в задоволенні позову відмовити повністю. На адресу суду 14.02.2022 від заступника керівника Уманської окружної прокуратури Горобця Т. надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого заступник керівника Уманської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовною заявою 04.05.2020, та станом на вказану дату відповідно до ч. 4 ст. 122 ЗК України розпорядником земельної ділянки за спірним договором був центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів та його територіальні органи, тобто Головне управління Держгеокадастру в Черкаській області, а тому було належним позивачем за вказаною позовною заявою в частині розірвання договору оренди землі. В ході розгляду справи, ухвалою Монастирищенського районного суду від 08.02.2021 до участі в справі залучено Монастирищенську міську раду, як правонаступника Цибулівської селищної ради, яка на даний час являється розпорядником земель за спірним Договором. Також, слід зазначити, що прокурор обґрунтовує позовні вимоги в частині стягнення заборгованості зі сплати орендної плати на підставі інформації Уманського Управління ГУ ДПС у Черкаській області від 26.03.2020 № 1185/23-00-52-5420, згідно з якою заборгованість по орендній платі за вказану земельну ділянку за період 2019 року становить 5 197,93 гри. Згідно з ст. 287 ПК України податкове зобов`язання з плати за землю, визначене у податковій декларації, у тому числі за нововідведені земельні ділянки, сплачується власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця. За цих обставин дані щодо заборгованості від органу державної фіскальної служби є належним, допустимим, достовірним доказом та його достатньо для висновку про наявність обставин справи, які входять до предмета доказування. Просить з урахуванням змісту позовної заяви та відповіді на відзив позовні вимоги прокурора задовольнити повністю. Суддею Мазай Н.В. ухвалою суду від 15.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 27.09.2021 суддею Жежер Ю.М. прийнято справу до свого провадження та призначено справу до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 19.04.2022 закрито провадження в частині позовних вимог про розірвання договору оренди земельної ділянки. Ухвалою суду від 19.04.2022 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні прокурор Лозова К.В. позов підтримала повністю, просить його задовольнити, з підстав, зазначених у позовній заяві та додатково пояснила, що просить стягнути заборгованість з орендної плати за 2019 рік у сумі 5197,93 грн на користь Монастирищенської міської ради, яка є розпорядником земель та правонаступником Цибулівської селищної ради. Орендна плата нарахована податковим органом у розмірі 4,5 % від середньої нормативно-грошової оцінки землі за 1 га пасовищ по району, відповідно до розпорядження Монастирищенської РДА № 145 від 09.09.2008 та змін від 10.11.2011, відносно оспорюваних земельних ділянок нормативно грошова оцінка не проводилась. Щодо укладення додаткової угоди про збільшення розміру орендної плати їй невідомо. В судовому засіданні відповідач [PERSON] позов не визнав, просив відмовити у задоволенні позовних вимог та пояснив, що з 2018 року він намагається розірвати оспорюваний договір, оскільки потреба у використанні землі в такій кількості відсутня у жителів селища. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просив відмовити в задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Додатково вказав, що між [PERSON] та Монастирищенською міською радою оспорюваний договір розірваний та відповідно до угоди про дострокове розірвання договору оренди землі, сторони претензій одна до одної не мають, а тому відсутні підстави для стягнення орендної плати. В судове засідання представник позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області не з`явився. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. В судове засідання представник позивача Монастирищенської міської ради не з`явився. Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду подав клопотання, відповідно до якого просить справу розглядати у відсутність представника за наявними матеріалами. Позовні вимоги підтримують повністю. В судове засідання представник відповідача Уманської районної державної адміністрації не з`явився. Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду подав клопотання про розгляд справи у відсутність представника. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави суд зазначає наступне. Зі змісту п. 3 ч.1\~ст. 131-1 Конституції України\~вбачається, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Частиною 1, 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень\~ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України\~(справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини). Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини). Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у\~ст. 131-1 Конституції України\~та\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Відтак, суд вважає, що «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Зазначене узгоджується у позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у справі № 806/1000/17 (адміністративне провадження № К/9901/2562/17) від 25.04.2018. Разом з цим, більш широке тлумачення зазначених понять наводить Верховний Суд при розгляді справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, від 13.06.2018 у справі № 687/379/17-ц). На думку Верховного Суду, нездійснення захисту полягає у тому, що уповноважений суб`єкт владних повноважень за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся. Така поведінка (бездіяльність) уповноваженого державного органу та органу місцевого самоврядування може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин. Згідно ч. 2\~ст. 4 ЦПК України\~у випадках встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ч. 3, 4\~ст. 56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Частиною 1, 2\~ст. 57 ЦПК України\~встановлено, що органи та інші особи, які відповідно до ст. 56 цього Кодексу\~звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду. Відмова органів та інших осіб, які відповідно до\~статті 56\~цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, від поданої ними заяви або зміна позовних вимог не позбавляє особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано заяву, права вимагати від суду розгляду справи та вирішення вимоги у первісному обсязі. Зі змісту п. 2 резолютивної частини\~Рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99\~вбачається, що під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», зазначеним у ч. 2\~ст. 4 ЦПК України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 №1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи. Відтак, тлумачення п.3 ч.1\~ст. 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2\~ст. 129 Конституції України). Аналіз ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для такого представництва. Судом встановлено, що 23.03.2020 заступником Уманської місцевої прокуратури, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, направлено лист - запит від 23.03.2020 № 34/3-220 вих. 20 на ім`я Уманського управління ГУ ДФС у Черкаській області про надання інформації щодо наявності заборгованості за використання земельною ділянкою (пасовище), площею 27.84 га в адміністративних межах смт Цибулів Монастирищенського району (за межами населеного пункту) за договором оренди від 06.05.2008 фізичною особою [PERSON] (а.с. 21, том 1). Листом Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області від 26.03.2020 № 1185/23-00-52-5420 на лист - запит заступника прокурора надано відповідь, відповідно до якої станом на 26.03.2020 заборгованість по орендній платі за земельну ділянку (пасовище) площею 27,84 га, яка знаходиться в оренді [PERSON] , що розташована в адміністративних межах Цибулівської селищної ради за 2019 рік становить 5\~197,93 грн (а.с. 22, том 1). 23.03.2020 заступником Уманської місцевої прокуратури, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, направлено лист від 23.03.2020 № 34/3-221 вих. 20 на ім`я Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, в якому повідомляють, що 06.05.2008 між ГУ Держземагенства в Черкаській області та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (за межами населеного пункту) площею 27,84 га. Згідно отриманої інформації за користування вказаною земельною ділянкою протягом 2019 - 2020 років оренда плата не вносилась та у зв`язку із чим наявна заборгованість у сумі понад 5 тисяч гривень. За вказаних обставин вбачається порушення орендарем істотних умов договору в частині повноти та своєчасності сплати орендної плати за користування земельними ділянками, що є підставою для розірвання договору оренди. Просять повідомити про вжиті заходи реагування на зазначені порушення договору оренди, а у разі невжиття таких заходів просять повідомити про причини та наміри їх вжиття у майбутньому (а.с. 24, том 1). Листом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.04.2020 № 10-23-0.3-2938/2-30 на лист заступника прокурора надано відповідь, відповідно до якої Головне управління є державним органом повноваження якого визначені правовстановлюючими документами, яким є Положення про Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. 01.01.2013 набули чинності положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності», яким було внесено зміни до законодавчих актів України, зокрема у ст. 122 Земельного кодексу України, згідно з ч. 4 якою центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб. Отже, розгляд питання стосовно розпорядження землями сільськогосподарського призначення державної власності в межах, визначеним Земельним кодексом України, на території Черкаської області належить Головному управлінню з 01.01.2013. Тобто, Головне управління 06.05.2008 не мало повноважень на укладання договору оренди землі на зазначену у запиті земельну ділянку. Крім того, Головне управління не було стороною вищезазначеного договору оренди земельної ділянки тому, в Головному управлінні відсутній зазначений договір. Відповідно до електронної системи документообігу "ДОК ПРОФ З" Головного управління Ягода В.П. протягом 2013 2020 років не звертався з клопотанням про укладення додаткової угоди до договору оренди вищезазначеної земельної. Додаткова угода до договору оренди земельної ділянки головним управлінням не укладалась. Станом на 01.04.2020 інформації від Головного управління ДФС у Черкаській області стосовно несплати орендної плати [PERSON] за користування земельними ділянками до Головного управління не надходила. Відповідно, Головним управлінням не вживались заходи реагування щодо стягнення заборгованості із [PERSON] по орендній платі за землю (а.с. 25 26, том 1). Листом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 13.04.2020 № 10-23-0.3-2947/2-30 на повторний лист - запит заступника прокурора від 09.04.2020 № 34/3-274вих20 надано відповідь, відповідно до якої враховуючи недостатність фінансування Головне управління обмежене в можливості подачі позовних заяв. Також, в продовж певного проміжку часу були заблоковані рахунки Головного управління. З огляду на вищевикладене, Головне управління в межах наданих повноважень, після отримання фінансування, має намір звернутись з позовом до суду (а.с. 28 29, том1). 09.04.2020 заступником Уманської місцевої прокуратури, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, направлено лист від 09.04.2020 № 34/3-273 вих. 20 на ім`я Цибулівської селищної ради, в якому повідомляють, що 06.05.2008 між ГУ Держземагенства в Черкаській області та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району (за межами населеного пункту) площею 27,84 га. Згідно отриманої інформації за користування вказаною земельною ділянкою протягом 2019 - 2020 років оренда плата не вносилась та у зв`язку із чим наявна заборгованість у сумі 5\~197,93 грн. Просять повідомити про вжиті селищною радою заходи реагування на зазначені порушення договору оренди, а у разі невжиття таких заходів просять повідомити про причини та наміри їх вжиття у майбутньому (а.с. 35, том 1). Листом Цибулівської селищної ради від 10.04.2020 № 62/02-11 на лист заступника прокурора надано відповідь, відповідно до якої в зв`язку із значним зменшенням поголів`я ВРХ, відповідно зменшилась територія земельної ділянки, яка використовувалась під пасовище. Селищна рада рекомендувала [PERSON] звернутись до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області для розірвання існуючого договору та укласти новий договір оренди на площу, яка фактично використовується під пасовище. [PERSON] в квітні 2018 звернувся з листом до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, де йому відмовили в зв`язку з відсутністю згоди жителів на припинення договору. В свою чергу Цибулівська селищна рада зверталась з листом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про внесення змін до договору оренди земельної ділянки площею 27,8472 га. Отримали відповідь, що селищна рада не є стороною зазначеного вище договору оренди землі, позитивне вирішення питання не є можливим. 10.07.2018 [PERSON] повторно звертається до Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області з листом про розірвання договору оренди з підписами жителів селища, які користуються пасовищем. З подібною заявою [PERSON] звертався до Монастирищенської районної державної адміністрації та народного депутата України Яценка A.B. Протягом 2019-2020 років вище згадана земельна ділянка взагалі ніким не використовується. На сьогодні питання про розірвання існуючого договору не вирішено (а.с. 36, том 1). 30.04.2020 листами Уманської місцевої прокуратури № 34/3-332, 333 вих-20 повідомлено ГУ Держгеокадастр у Черкаській області та Цибулівську селищну раду про звернення Уманською місцевою прокуратурою з позовом в порядку цивільного судочинства в інтересах ГУ Держгеокадастру у Черкаській області та Цибулівської селищної ради про стягнення заборгованості з орендної плати та розірвання договору оренди земельної ділянки (а.с. 37 38, том 1). Відповідно до\~ст. 14 Конституції України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до Закону. Порушення інтересів держави у даному випадку полягає у необхідності розірвання договору оренди, у зв`язку із істотним порушенням умов договору та стягнення недоотриманих місцевим бюджетом належних за оренду платежів. Однією з умов для наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді є нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження. Згідно з положеннями п. в) ст. 80 ЗК України суб`єктами права власності на землю державної власності є держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади. Відповідно до ч. 4 ст. 122 ЗК України розпорядником земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності є центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів та його територіальні органи. Згідно з ч. 1, п. в ч. 2 ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають, зокрема, землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону. З огляду на те, що спірна земельна ділянка належала до державної власності, розташована в адміністративних межах Цибулівської селищної ради Монастирищенського району Черкаської області (за межами населеного пункту), тому їх розпорядником на момент звернення до суду із позовом було ГУ Держгеокадастр, та власником Цибулівська селищної ради (нині Монастирищенська міська рада), відповідно саме дані суб`єкти владних повноважень мали би здійснювати захист прав та інтересів держави, яку представляють з питань, порушених у позові. Таким чином, судом встановлено, що органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних відносинах на час звернення до суду з позовом, є Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області та Цибулівська селищна рада. З матеріалів справи вбачається, що порушення триває з 2019, проте до цього часу заходи усунення порушень суб`єктом владних повноважень ГУ Держгеокадастр та Цибулівською селищною радою не вживалися. Враховуючи те, що порушення вимог чинного законодавства під час розпорядження земельними ділянками державної власності триває протягом значного проміжку часу та виявлено саме прокурором, а не уповноваженими органами, зволікання, попри інформування місцевою прокуратурою про наявні порушення, не звернення з відповідним позовом до суду явно свідчить про нездійснення Головним управлінням Держгеокадастру Цибулівською селищною радою захисту інтересів держави, тобто їх бездіяльність. Враховуючи викладене, судом встановлено, що у даному випадку має місце порушення інтересів держави, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді. Відтак, з огляду на предмет та підстави заявленого позову, прокурором належним чином обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах відповідно до\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». \~ \~ \~ \~Щодо вирішення позову по суті. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 26.03.2008 між Монастирищенською районною державною адміністрацією в особі першого заступника голови Вараниці Федора Олександровича (як орендодавцем), та жителями смт. Цибулів в особі [PERSON] (як орендарем) укладно договір оренди землі, згідно з яким сторони узгодили умови договору шляхом його підписання (а.с. 14 17, том 1). \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1 договору оренди землі орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення (пасовище), яка знаходиться на території Цибулівської селищної ради (а.с. 14). Згідно п. 2 договору оренди землі в оренду передається земельна ділянка загальною площею 27,8472 га, у тому числі: пасовище із земель запасу - 7,8901 га і 19,9571 га (а.с.4). У п. 5 договору оренди землі нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить стоїть «-». Відповідно до п. 8 договору оренди землі договір укладено на двадцять п`ять років. Після закінчення терміну договору орендар має переважне право поновлення його на новий термін. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 60 днів до закінчення терміну дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію (а.с. 14). Згідно із актом приймання - передачі Монастирищенська районна державна адміністрація в особі першого заступника голови Вараниці Ф.О. (орендодавець) передав, а жителі смт. Цибулів в особі [PERSON] (орендар) прийняв дві земельні ділянки (пасовище) загальною площею 27,8472 га на території Цибулівської селищної ради згідно договору оренди землі від 26.03.2008, зареєстрованого у Монастирищенському районному відділі Черкаської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», даний факт засвідчений підписами сторін у даному акті (а.с. 18, том 1). Відповідно до акту визначення меж земельної ділянки внатурі від 24.01.2008 визначено та погоджено розміри меж земельної ділянки [PERSON] , що погоджено підписами учасників (а.с. 19, том 1). Згідно з п. 9 договору оренди землі орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 35 грн/га, що становить 974,65 грн за рік. Відповідно до п.11 орендна плата вноситься щомісячно в рівних долях. Згідно із п. 10 договору оренди землі обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки приватної власності здійснюються із урахуванням індексації. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії. Відповідно до п.13 договору оренди землі розмір орендної плати переглядається у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором, зміни розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами та в інших випадках, передбачених законом. Згідно п. 36 договору оренди землі зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку. Договір оренди землі зареєстрований у Монастирищенському районному відділі Черкаської регіональної філії державного підприємства «Центр Державного земельного кадастру», про, що у державному реєстрі земельних ділянок зроблено запис 06.05.2008 за № 040879100019. Тобто, [PERSON] від імені жителів смт. Цибулів уклав договір оренди землі від 26.03.2008, відповідно до якого отримав у строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення (пасовище), загальною площею 27,8472 га, у тому числі: пасовище із земель запасу - 7,8901 га і 19,9571 га, яка знаходиться на території Цибулівської селищної ради, зі сплатою орендної плати в розмірі 974,65 грн за рік, яка вноситься щомісячно в рівних долях, строком на двадцять п`ять років. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~792\~ЦК України відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом. Спеціальним законом, яким регулюються відносини, пов`язані з орендою землі, є Закон України «Про оренду землі». Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про оренду землі» № 161-XIV від 06.10.1998 (далі - Закон № 161-XIV) (який діяв на момент виникнення правовідносин) відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно - правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин), яка кореспондується з положеннями ч. 1 ст.\~93\~ЗК України оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 13 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин) договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~792\~ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Земельна ділянка може передаватись у найм разом з насадженнями, будівлями, спорудами, водоймами, які знаходяться на ній, або без них. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства, зокрема, є свобода договору. Тлумачення п. 3 ч. 1 ст. 3\~та ст. 627 ЦК України\~свідчить, що свобода договору має декілька складових, зокрема, свобода укладання договору, вибору контрагента, виду договору, визначення умов договору. Згідно ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин) істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і\~строки передачі\~земельної ділянки\~орендарю; умови\~повернення земельної\~ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 - 3 ст. 21 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин) орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір,\~форма і\~строки внесення\~орендної плати\~за землю\~встановлюються за\~згодою сторін\~у договорі\~оренди (крім\~строків внесення\~орендної плати\~за земельні\~ділянки державної\~та комунальної\~власності,\~які встановлюються\~відповідно до\~Закону України\~ "Про\~плату за\~землю"). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 3 ст. 22 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин) орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, справляється виключно у грошовій формі. \~ \~ \~ \~Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~23\~Закону №\~161-XIV\~(який\~діяв на\~момент виникнення правовідносин) орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності, які передані в оренду для сільськогосподарського використання, переглядається один раз на три роки в порядку, встановленому законом або договором оренди. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~13\~Закону України\~«Про плату\~за землю» N 2535-XII від 03.07.1992 (який був чинний на момент виникнення правовідносин) підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру, а орендної плати за земельну ділянку, яка перебуває у державній або комунальній власності, - договір оренди такої земельної ділянки. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч.1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Тобто, відповідач [PERSON] за користування спірною земельною ділянкою має сплачувати орендну плату, у строки та розмірах, встановлених договором оренди. Щодо розміру орендної плати, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Згідно змісту позовної заяви прокурор зазначає, що відповідач [PERSON] не сплачував орендну плату протягом 2019 2020, проте заборгованість просить стягнути за 2019 рік. \~ \~ \~ \~Відповідно до відповіді на запит № 1185/23 - 00 - 52 - 5420, наданої 26.03.2020 Уманським управлінням ДПС у Черкаській області станом на 26.03.2020 заборгованість по орендній платі за договором оренди від 06.05.2008 за земельну ділянку (пасовище) площею 27,84 га, яка знаходиться в оренді в [PERSON] , що розташована в адмінмежах Цибулівської селищної ради становить 5\~197,93 грн за 2019 рік (т. 1 а.с. 22). \~ \~ \~ \~Прокурор, як на підставу задоволення позову щодо розміру заборгованості за орендну плату посилається на податкову декларацію, як на належний доказ, який підтверджує розмір орендної плати, яка підлягає сплаті. \~ \~ \~ \~Відповідач, як на підставу відмови у задоволенні позову, зокрема, посилається на те, що будь - які зміни щодо розміру орендної плати не відображені ні в договорі оренди землі, ні в додатковій угоді тощо. \~ \~ \~ \~З даних обставин суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. \~ \~ \~ \~Згідно п. 288.4. ст.\~288\~Податкового кодексу\~України розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем. Податковий кодекс України\~у пункті 288.5 статті 288 визначає тільки обмеження щодо максимального та мінімального розміру орендної плати за землю. За цим виключенням, питання щодо розміру орендної плати регулюються виключно договором оренди. Інші елементи механізму справляння орендної плати за землю - податковий період, порядок обчислення орендної плати, строку сплати та порядок її зарахування до бюджетів відповідно до пункту\~288.7\~статті\~288 Податкового кодексу України\~встановлюються\~статтями 285-287 цього кодексу. Таким чином, законодавством України (як на час укладення договору оренди землі, так і на час розгляду справи по суті) чітко визначено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди,\~Податковий кодекс України\~регулює лише строки внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, податковий період, порядок обчислення орендної плати та порядок її зарахування до бюджетів відповідно. Як встановлено судом вище, згідно договору оренди землі від 26.03.2008 орендна плата вноситься у грошовій формі в розмірі 35 грн/га, що становить 974,65 грн за рік, яку відповідач мав сплачувати щомісяця в рівних долях. Відповідно до ч. 1 ст. 14 Закону № 161-XIV (який діяв на момент виникнення правовідносин) договір оренди\~землі укладається\~у письмовій\~формі і\~за бажанням\~однієї із\~сторін може\~бути посвідчений\~нотаріально. Згідно із ст. 654 ЦК України (яка є загальним нормативно - правовим актом, що регулює зобов`язальні правовідносини) зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. Як зазначалось вище, згідно п. 36 договору оренди землі зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку. Тобто, одностороння зміна умов договору не допускається. Проте, з урахуванням пояснень сторін орендна плата нарахована у розмірі 4,5 % від середньо-нормативної оцінки землі по району, відповідно до рішення РДА. Стороною договору, якою є орган державної влади, з урахуванням як законодавчого збільшення розміру плати за землю, так і відповідного рішення органів держаної влади, будь-яких змін до договору оренди не ініціювалось, зміни не вносились. Отже, суд вважає, що податкова декларація, згідно якої, визначено розмір орендної плати автоматично не змінює розмір орендної плати, а є підставою для перегляду розміру орендної плати у договорі за домовленістю сторін, або за рішенням суду. Проте, будь-яких доказів щодо зміни розміру орендної плати, ініціювання такої зміни, позовних вимог про внесення змін до договору в частині зміни орендної плати суду не надано та в суді не заявлено. Тому, суд вважає, що податкова декларація, яка видана податковим органом, який є не суб`єктом цивільно - правових відносин у цій справі, не є належним доказом, який визначає розмір орендної плати, оскільки даною податковою декларацією фактично змінено умови договору оренди землі в частині визначення збільшення розміру орендної плати, що в свою чергу є порушенням норм матеріального права та умов договору. Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що зміна індексації нормативної грошової оцінки є підставою для перегляду встановленого розміру орендної плати шляхом внесення відповідних змін до договорів оренди землі його учасниками. Зазначене не тягне автоматичну зміну умов договору щодо розміру орендної плати, а відтак і відповідного донарахування податковим органом суми податкового зобов`язання з орендної плати за 2019 рік. Про правильність застосування даних норм права свідчить постанова ВС № 813/3819/17, провадження № К/9901/46821/18 від 20.06.2018. Відповідач, як на підставу відмови у позові, зокрема, посилається на те, що ним 13.04.2018 здійснено платіж в сумі 5187,93 грн за орендну плату за договором оренди від 26.03.2008. Оскільки, сума орендної плати фактично сплаченої перевищує суму орендної плати визначеної договором, то заборгованість як така відсутня. Так, відповідачем [PERSON] надана квитанція № 6 від 13.04.2018, відповідно до якої [PERSON] сплачено оренду плату з фізичних осіб 5\~187,93 грн (т. 1 а.с. 137). Суд вважає, що оскільки із даної квитанції не можливо встановити, що відповідачем сплачено орендну плату, зокрема і за 2019 рік, так, як дана квитанції датована 13.04.2018, будь - яких застережень щодо того, що відповідачем сплачено оренду плату за певний період часу, зокрема в який входить і 2019 рік квитанція не містить, а тому дана квитанція не є належним та достовірним доказом сплати відповідачем орендної плати саме за 2019 рік. Суд вважає,\~що інші\~обставини,\~зазначені відповідачем\~у відзиві,\~а саме:\~відсутність нормативно\~-\~грошової оцінки,\~відсутність кадастрових\~номерів на\~земельні ділянки,\~не можуть\~бути самостійними\~підставами для\~відмови у\~задоволенні позову,\~оскільки відповідач\~уклав договір\~оренди землі\~загальною площею\~27,8472\~га,\~у тому\~числі:\~пасовище із\~земель запасу\~-\~7,8901\~га і\~19,9571\~га,\~який згідно\~угоди про\~дострокове розірвання\~договору оренди\~землі від\~26.03.2008,\~зареєстрований у\~Монастирищенському районному\~відділі Черкаської\~регіональної філії\~Державного підприємства\~«Центр державного\~земельного кадастру»\~06.05.2008\~за №\~040879100019,\~який 19.01.2022\~достроково розірваний\~на ті\~ж земельні\~ділянки з\~тією ж\~площею,\~відповідач фактично\~користувалась даними\~земельними ділянки,\~сплачував орендну\~плату,\~що підтверджується\~квитанцією наданою\~відповідачем,\~тобто визнавав\~факт щодо\~розміру орендної\~плати (за\~відсутності нормативно\~-\~грошової оцінки\~земельних ділянок)\~та щодо\~площі,\~наданих в\~оренду земельних\~ділянок,\~а саме\~загальною площею\~27,8472\~га у\~тому числі:\~пасовище із\~земель запасу\~-\~7,8901\~га і\~19,9571\~га. Крім цього, суд вважає, за необхідне зазначити, що не проведення нормативної грошової оцінки в порядку, встановленому законодавством, є підставою для визнання договору недійсним, проте таких вимог сторонами до суду не заявлялось. Твердження представника відповідача, що в укладеній додатковій угоді про дострокове розірвання оренди землі від 19.01.2022 сторони не мають претензій одна до одної не свідчить про відсутність заборгованості з орендної плати та не спростовує висновків суду щодо наявності такої заборгованості. Обставини навмисного ухилення позивача Уманської районної державної адміністрації від отримання орендної плати, створення ним перешкод орендарю на виконання відповідного обов`язку, вчинення останнім усіх залежних від нього дій, направлених на виконання цього зобов`язання судом не встановлено. А тому, оскільки відповідачем не надано належних доказів сплати орендної плати за 2019 рік, суд вважає за необхідне стягнути заборгованість за орендну плату за користування земельними ділянками, в розмірі, визначеному в договорі оренди землі від 26.03.2008, а саме 974,65 грн. Відповідно до вимог позовної заяви прокурор просить стягнути з [PERSON] заборгованість на користь Цибулівської селищної ради Монастирищенського району. Відповідно до ухвали Монастирищенського районного суду Черкаської області від 08.02.2021 Цибулівську селищну раду замінено на правонаступника Монастирищенську міську раду Черкаської області. Разом з цим, плата за землю належить до місцевих податків та зараховується до відповідних місцевих бюджетів, згідно з Бюджетним кодексом України за місцем розташування земельних ділянок. Оскільки, діяльність Цибулівської селищної ради припинена, правонаступником є Монастирищенська міська рада та саме на її території справляється плата за землю, що зараховується до місцевого бюджету, тому заборгованість зі сплати орендної плати слід стягнути на користь Монастирищенської міської ради Черкаської області. Оскільки відповідачем у справі, крім [PERSON] , є і Уманська районна державна адміністрація, як правонаступник сторони договору оренди, проте провадження у справі відносно вимог про розірвання оспорюваного договору закрите, то у задоволенні вимог до відповідача Уманської районної державної адміністрації слід відмовити. 12.05.2022 від прокурора надійшло клопотання про повернення судового збору за вимогою про розірвання договору оренди земельної ділянки в сумі 2\~102 грн. \~ \~ \~ \~З даного приводу суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду\~від 19.04.2022 закрито провадження у цивільній справі в частині позовних вимог про розірвання договору оренди земельної ділянки. Питання повернення судового збору ухвалою суду не вирішувалось. Відповідно до ч. 2 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету. Згідно із\~п.\~5\~ч.\~1\~ст.\~7\~Закону\~України\~«Про\~судовий\~ збір»\~№\~3674-VI\~від\~08.07.2011 сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях. Оскільки, провадження у справі в частині закрито з підстав відсутності предмета спору, то клопотання прокурора про повернення з державного бюджету судового збору підлягає до задоволення, а сплачена прокурором сума судового збору в сумі 2\~102 грн при подачі позову, підлягає поверненню позивачу з державного бюджету, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 199/9188/16-ц, провадження № 61-12504св20. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Враховуючи,\~що обґрунтованими\~є вимоги\~позивача про\~стягнення з\~відповідача заборгованості зі сплати орендної плати у розмірі 974,65 грн (тобто\~18,75 % від заявленої\~вимоги),\~то розмір\~судового збору,\~який підлягає\~стягненню з\~відповідача на\~користь позивача\~становить 394,13 грн, а судовий збір за вимогу про стягнення орендної плати сумі 1707,87 грн суд залишає за прокуратурою. На підставі викладеного та

Outcome: partial