Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-18 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін Позивач [PERSON] звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимоги позову обгрунтовано тим, що після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , тобто з 2008 року, вона постійно проживала у належному йому будинку, який утримувала, ремонтувала та проводила благоустрій прибудинкової території. З огляду на викладене вважала, що прийняла спадщину по факту. Однак, коли вона звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини на зазначений будинок, нотаріусом їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Тому звертається до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 31 травня 2021 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 01 липня 2021 року зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 07 липня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку зального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 09 годину 00 хвилин 07 вересня 2021 року. Ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов. 07 вересня, 29 вересня, 17 листопада та 09 лютого 2022 року справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному та призначено до розгляду 19 квітня 2022 року. Позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася. Однак, через канцелярію суду, подала заяву відповідно до якої, вона позов підтримує повністю та просить розглядати справу без її участі. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання свого представника не направив. Представник відповідача, О. Слободяник подала, через канцелярію суду, заяву в якій вказано, що відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі, не заперечує щодо їх задоволення та розгляду справи просить проводити за наявними у справі матеріалами за відсутності представника Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті 211 ЦПК України). За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] помер брата [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Савинецької сільської ради Рокитнянського району Київської області 06 травня 2021 року, після смерті якого відкрилась спадщина на спадкове майно. До дня смерті [PERSON] проживав у власному житловому будинку [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності 26 жовтня 2001 року, виданого на підставі рішення Савинецької сільської ради за № 158, технічним паспортом на житловий будинок індивідуального житлового фонду, де власником зазначено [PERSON] . Після смерті брата позивачка постійно проживала у будинку [ADDRESS] з 2008 року, що підтверджується довідкою Рокитнянської селищної ради село Савинці Білоцерківського району Київської області вих. № 146 від 11 травня 2021 року. Маючи намір оформити спадщину на зазначений житловий будинок позивачка звернулася до приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І., у відповідь отримала листа № від 28 квітня 2021 року про відмову у вчинення нотаріальної дії та роз`яснення, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається фактом смерті особи, тобто відкриттям спадщини. Строк звернення до нотаріуса позивачка пропустила у зв`язку з тим, що вважала що успадкувала спадщину по факту, так як проживала в будинку з 2008 року, здійснювала утримання, ремонт, благоустрій території. Факт родинних відносин позивачки з померлим братом підтверджується її свідоцтвом про народження серія [NUMBER] виданого Савинецьким сільзагсом Рокитнянського району Київської області від 31 січня 1952 року. В графі батько записано « [PERSON] », мати « [PERSON] ». У свідоцтві про народження брата [PERSON] серії [NUMBER] виданого сільзагсом с. Савинці Рокитнянського району Київської області, також записано в графі батько записано « [PERSON] », мати « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] виданого відділом ЗАГС Обухівського райвиконкому Київської області від 04 грудня 1987 року вбачається, що після укладення шлюбу позивачці прізвище змінено на « [PERSON] ». Посилаючись на положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України позивач просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦПК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері, згідно з с. 1261 ЦПК України. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брат [PERSON] , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені нею причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні. Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частиною 4 статті 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Подана відповідачем заява, якою він заявлені позивачем позовні вимоги визнає враховується судом при прийнятті рішення. Зважаючи на те, що відповідачем Рокитнянською селищною радою Білоцерківського району Київської області заявою №03-06-510 від 22.02.2022 визнано позовні вимоги в повному обсязі та у суду відсутні обґрунтовані сумніви щодо добровільності їх визнання, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved