Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-18 00:00:00

Адвокат Колотуха І.О., що діє в інтересах [PERSON] , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до Ужгородської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що в грудні 2021 року у розмові з батьком позивач довідався, що начебто на батька є заповіт від його батьків (діда позивача). Коли він попросив батька показати йому той заповіт, батько ознайомив його з документом і позивач виявив, що такий заповіт виданий його бабусею саме на позивача, а не на батька як той помилково вважав. Звернувшись до нотаріуса та показавши такий заповіт, позивач дізнався, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини пропущений 18 листопада 2021 року і такий може бути поновлений тільки в судовому порядку, оскільки бабуся померла [INFO] . Зазначає ,що фактично, якщо не вжити заходів про прийняття спадщини, то така може вважатись відумерлою і частка квартири перейде міській раді. Позивач вважає, що пропустив строк з поважних причин, оскільки не є спадкоємцем першої черги за своєю бабусею, з нею разом не проживав, оскільки вона проживала на [ADDRESS] . Крім того він і не знав про наявність заповіту, який весь цей час був у його батька похилого віку і той не говорив про заповіт сину вважаючи що такий виданий саме на нього, а не на сина. Вказує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначає, враховуючи, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ( [PERSON] ) не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, що підтверджується доданими документами від нотаріуса, вважає правильним висновок про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Також до закінчення підготовчого судового засідання представником позивача була подана заява про зміну предмета позову. В заяві представник позивача зазначає наступне. Як вбачається з матеріалів справи позивач є онуком [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження доданими до справи. Разом з тим, у заповіті [PERSON] , від 08.07.1995р., яким вона заповіла все своє майно позивачу міститься прізвище [PERSON] , а не як вказано у паспорті позивача [PERSON] . Вказує, що про той факт, що це одна і та сама особа свідчить і свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 03 листопада 1997 року видане позивачу на підставі заповіту його діда [PERSON] на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Зазначає, що є всі підстави вважати, що позивач [PERSON] , що проживає у [ADDRESS] та [PERSON] вказаний у заповіті [PERSON] є одна і таж сама особа. Просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці з дня набуття законної сили рішенням у даній справі для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Встановити факт, що особа вказана у заповіті [PERSON] від 08.07.1995р., (померла [INFO] ) яким вона заповіла все своє майно [PERSON] (як вказано в заповіті) та [PERSON] , що проживає у [ADDRESS] є однією і тою ж особою. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.12.2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 18.03.2022 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за даною позовною заявою до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явився, проте представник позивача подав до суду заяву, в якій просив засідання по суті справи провести без їх участі та задоволити позов. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду клопотання, в яком просив розглянути справу без його участі на підставі наявних у справі матеріалів. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] є сином [PERSON] та внуком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] та свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] відповідно. Відповідно до заповіту від 08.07.1995 року [PERSON] всю належну їй частину приватизованої квартири, що знаходиться в [ADDRESS] заповіла [PERSON] . Позивач [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , який зазначений в заповіті [PERSON] від 08.07.1995 р. є однією і тією ж особою, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 03.11.1997 року №В0029354, паспортом [NUMBER] , свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 08.06.1994 р. квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належала на праві спільної сумісної приватної власності [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] від 19.05.2021 р. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначеного іншого порядку їх встановлення. У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи викладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини строком у три місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили, який буде достатнім для подання відповідної заяви.

Outcome: approved