Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-26 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №00033553524, який сформовано 06.11.2021 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді земельних ділянок, які розташовані на території Веселівської сільської ради Коростенського району Житомирської області, що підтверджується архівною копією Державного акту на право на земельну ділянку серії ЖТ №012420, виданого 27.10.2004 року на ім`я [PERSON] . Згідно витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-1816611642021 від 19.11.2021 року і НВ-9902536272021 від 18.11.2021 року, земельна ділянка за кадастровим номером 1822384600:14:000:0008 площею 2,8710 га та земельна ділянка за кадастровим номером 1822384600:14:000:0053 площею 0,6752 га на праві власності належать [PERSON] , що підтверджується Державним актом на право на земельну ділянку серії ЖТ №012420, який видано 27.10.2004 року. Відповідно до довідки №370 від 11.11.2021 року, виданої Комунальною установою «Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів війни та праці» Житомирської обласної ради, [PERSON] з 22.07.2006 року по 31.07.2006 року проживала та знаходилася на повному державному утриманні у Коростенському центрі захисту та реабілітації громадян похилого віку. Вибула з установи у зв`язку зі смертю [INFO] . На день смерті [PERSON] була постійно зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 29.11.1999 року [PERSON] заповіла все належне майно [PERSON] , про що складено заповіт за реєстровим номером №31 від 29.11.1999 року, який посвідчений секретарем Веселівської сільської ради Коростенського району Житомирської області Киселевич Тетяною Дорошівною. 22.11.2021 року вона звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області щодо надання роз`яснення по оформленню спадкових прав після смерті [PERSON] на земельні ділянки, загальною площею 3,55 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Веселівської сільської ради Коростенського району Житомирської області, згідно Державного акту на право на земельну ділянку серії ЖТ №012420, який видано 27.10.2004 року. На своє звернення отримала відповідь за №1013/01-16 від 22.11.2021 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини за заповітом, який може бути продовжений в судовому порядку. Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру №67412181 від 22.07.2021 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Вважає, що встановлений законом шестимісячний строк вона пропустила з поважних причин, так як не була обізнана про те, що [PERSON] за життя заповіла їй все своє майно і як наслідок не знала, що потрібно звертатися до нотаріуса для оформлення спадкових прав. Просить визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Особи, які беруть участь у справі, письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в м.Коростень Житомирської області, у віці 87 років, померла [PERSON] , що стверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №00033553524, який сформовано 06.11.2021 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький). З довідки Комунальної установи «Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів війни та праці» Житомирської обласної ради слідує, що [PERSON] з 22.07.2006 року по 31.07.2006 року проживала та знаходилася на повному державному утриманні у Коростенському центрі захисту та реабілітації громадян похилого віку. Вибула з установи у зв`язку зі смертю [INFO] . На день смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 29.11.1999 року [PERSON] склала заповіт, який був посвідчений секретарем Веселівської сільської ради Коростенського району Житомирської області Киселевич Тетяною Дорошівною за реєстровим номером №31. Спадкоємцем свого майна [PERSON] вказала [PERSON] . 22.11.2021 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Неборачко Ірини Віталіївни щодо оформленню спадщини після смерті [PERSON] . На своє звернення вона отримала відповідь за №1013/01-16 від 22.11.2021 року в якій повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини, який сплив 31.01.2007 року. З листа Коростенської міської державної нотаріальної контори №25/01-16 від 20.01.2022 року слідує, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Згідно ст.1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивач обґрунтовує незнанням існування заповіту. Інших причин позивачем не зазначено. Разом з тим, позивач додає до позовної заяви заповіт, складений на її користь , який знаходився у її володінні, при цьому не подає доказів на підтвердження своїх доводів щодо факту необізнаності про існування цього заповіту. Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог. Отже, доводи позивача є голослівними . Таким чином, з огляду на час смерті спадкодавця, вказані причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини, які не підтверджено належними, достатніми та допустимими доказами, звернення до суду через 15 років після смерті спадкодавця, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено, що пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] мав місце з поважних причин, тому підстави для задоволення позову відсутні.

Outcome: dismissed