Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-27 00:00:00

У грудні 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом, мотивуючи вимоги тим, що є власницею житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , які отримала від своєї матері на підставі договору дарування у 2016 році. Будинок складається з двох частин, власником другої частини є відповідачка. Житлові будинки, які належать позивачці та відповідачці є відокремленими об`єктами нерухомості, однак вони мають спільну міжкімнатну стіну. Відповідачка у порушення прав позивачки, без отримання згоди її та колишнього власника частини будинку, не маючи належно затвердженого проекту та відповідного документа, що дає право виконувати будівельні роботи, зробила надбудову над своєю частиною житлового будинку, побудувала новий дах, який нависає над житловим приміщенням позивача, а також на межі двох домоволодінь побудувала сарай, зробивши уклін даху таким, що опади постійно стікають на стіну житлового будинку позивача. Ці будівлі є самочинними, тому відповідачка не може набути право власності на них. Після отримання у власність будинку вирішила зробити у ньому\~ капітальний ремонт, однак позбавлена можливості розпочати ремонтно-будівельні роботи, оскільки через надбудову та новий дах над житловим будинком відповідачки а також сарай в будинок позивачки постійно затікають опади, в результаті чого в усіх приміщеннях, де є спільна стіна, на стінах та стелі відпала штукатурка, наявні тріщини, гниє та руйнується підлога. Житловий будинок просів у тому місці, де є розмитий фундамент. З вини відповідачки житлове приміщення приведено до неналежного для проживання стану, потребує термінового капітального ремонту. Позбавлена можливості користуватися своєю власністю. Зверталась зі скаргою до управління ДАБК Сумської міської ради. Була проведена перевірка, складено акт, яким встановлено проведення відповідачкою будівництва без дозвільних документів, що дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом. Був складений припис та протокол по справі про адміністративне правопорушення. Вимоги припису не були виконані відповідачкою. Не дивлячись на отримання акту, приписів та протоколу, притягнення до адміністративної відповідальності, відповідачка в добровільному порядку не усунула негативні наслідки самочинного будівництва, що призвело до порушення прав позивача та суттєвого пошкодження належного позивачу нерухомого майна. Посилаючись на положення ст.ст. 391,376 ч. 7 ЦК України та уточнивши позовні вимоги, просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні належним позивачці будинком, розташованим за адресою: [ADDRESS] шляхом знесення: 1) двосхилої конструкції покрівлі над житловим будинком [ADDRESS] ) конструкції карнизів та підвісних лотків з водостоками в будинку [ADDRESS] ; 3) стіни та даху сараю, який побудований на межі двох домоволодінь. У відзиві на позовну заяву відповідач проти позову заперечувала. Пояснила, що є власником окремого житлового об`єкту, щодо спільної міжкімнатної стіни вона ніяких дій не вчиняла. Самочинні будівлі на території її домоволодіння відсутні. Відповідач після придбання будинку, у 2003 році здійснила ремонтні та будівельні роботи по утепленню будинку та ремонту покрівлі, яка існувала на момент придбання будинку без зміни її висоти та нахилу. Будь-яких інших робіт відповідач не проводив. Роботи були проведені до вступу в дію застосованих експертом ДБН. Навіс було побудовано у 2007 році і його будівництво не потребує дозвільних документів та відповідної реєстрації. Будинок позивача не придатний для проживання: в ньому відсутнє опалення, вибиті вікна, відчинені настіж двері, відсутня підлога, меблі. Відповідач побудував ламану покрівлю (надбудову) та навіс (сарай) на виділеній йому для цих цілей земельній ділянці та істотних порушень будівельних норм і правил, самочинного будівництва не вчиняв. Домоволодіння відповідача, в тому числі дах (мансарда) належним чином обладнано жолобами та водостоками для відводу атмосферних опадів з даху. На будинок позивача з даху її будинку вода не стікає. Знесення нерухомості допустиме лише за умови якщо неможливо здійснити перебудову. Позивачем не надано доказів технічної можливості демонтажу покрівлі без пошкодження конструкції приміщення та житлового будинку в цілому. Просить відмовити у задоволенні позову. Крім того, просить застосувати до спірних правовідносин строки позовної давності, оскільки про обставини ремонту та будівництва покрівлі та сараю позивачу, як правонаступнику, було достовірно відомо, так як попередній власник сусіднього будинку [PERSON] надавала дозвіл на проведення таких робіт. Про порушення права було відомо позивачу понад за три роки до подання позову і для його відновлення вона до суду не зверталась, а відтак, строк позовної давності позивачем пропущено. У судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали із зазначених підстав. Додатково пояснили, що мати позивача (попередній власник) не надавала згоди на проведення ремонтних та будівельних робіт. Робила спроби врегулювати конфлікт мирним шляхом. Зрозумівши, що відповідачка ігнорує прохання і не бажає\~ в добровільному порядку усунути недоліки: виконати реконструкцію покрівлі зі зміною скату покрівлі в сторону свого будинку, зняти підвісні лотки, а без цього позивачка позбавлена можливості виконати капітальний ремонт у належному їй будинку, вирішила звернутися до суду з позовом. Для надання доказів змушена була звернутися до експертної установи, де був зроблений висновок. Строк давності нею не пропущений.\~ Порушення відповідачкою будівельних норм є триваючими порушенням. У судовому засіданні відповідачка та її представник заперечували проти позову. Додатково пояснили, що нахил покрівлі даху не було змінено з часу будівництва будинку. Після ознайомлення з висновком експерта відповідачкою було проведено ремонтні роботи даху та здійснено зменшення навісу частини покрівлі даху на 20 см. від стіни примикання, здійснено заміну на нову системи водовідведення, продовжено захисний елемент у вигляді фартуха на всю довжину примикання, відновлено примикання покрівлі до конька покрівлі сусіда, встановлено снігозатримуючі елементи. Ухвалою суду від 21.01.2021 відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання. 08.02.2021 підготовче засідання відкладено у зв`язку із неявкою відповідача. 24.02.2021 відкладено підготовче засідання за клопотанням представника позивача. 18.03.2021 відкладено підготовче засідання за клопотанням відповідача. 30.03.2021 оголошено перерву у підготовчому засіданні у зв`язку з необхідністю надання доказів. 06.04.2021 ухвалою суду призначено по справі судово-будівельну експертизу та зупинено провадження у справі. 01.09.2021 поновлено провадження у справі. 15.09.2021 відкладено підготовче засідання за клопотанням представника відповідача. 13.10.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 09.11.2021 оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку із закінченням процесуального часу. 16.11.2021 відкладено розгляд справи за клопотанням відповідача та її представника. 02.12.2021 оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку з викликом свідків. 21.12.2021 оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку з викликом свідків. 18.01.2022 оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку із закінченням процесуального часу. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 03.10.2012 у справі №1805/5112/2012, з урахуванням рішення Апеляційного суду Сумської області від 07.02.2013 встановлено порядок користування житловим будинком та надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] між співвласниками: [PERSON] та [PERSON] . Співвласнику [PERSON] \~ виділено частину житлового будинку площею 37,1 кв.м., а саме: приміщення №1-1 площею 12,3 кв.м, приміщення №1-2 площею 5,0 кв.м, приміщення №1-3 площею 5,9 кв.м., приміщення\~ №1-4 площею 10,9 кв.м., приміщення №1 площею 3,0 кв.м., а також господарчі будівлі і споруди: вбиральня літ. «Н», огорожі №2 (в додатку №2 до висновку експерта №32 від 19.09.2012 року\~ приміщення показано жовтим кольором). Співвласнику [PERSON] виділено частину житлового будинку площею 45,7 кв.м., а саме: приміщення №1 площею 3,4 кв.м., приміщення №2-2 площею 11,6 кв.м., приміщення №2-3 площею 11,1 кв.м., приміщення №2-5 площею 6,0 кв.м., приміщення №2-6 площею 13,6 кв.м., а такожгосподарські споруди: вбиральня літ. «И», огорожі №1 (в додатку №2 довисновку експерта№32 від 19.09.2012 року\~ приміщення показано зеленим кольором). Встановлено порядок користування земельною. ділянкою.(а.с. 5-6, 7-9 т. 1). Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 30.04.2013 у справі №1805/11667/2012 проведено розподіл домоволодіння по [ADDRESS] , виділивши [PERSON] у власність частину житлового будинку площею 37,1 кв.м, а саме: приміщення №1-1 площею 12,3 кв.м, приміщення №1-2 площею 5,0кв.м,\~ приміщення №1-3 площею 5,9 кв.м, приміщення №1-4 площею 10,9 кв.м, приміщення\~ № 1 площею 3,0 кв.м,\~ а також господарчі будівлі і споруди: вбиральня літ. Н, огорожі № 2. Виділено [PERSON] у власність частину житлового будинку по [ADDRESS] , площею 45,7 кв.м, а саме: приміщення №1 площею 3,4 кв.м, приміщення №2-2 площею 11,6 кв.м, приміщення №2-5 площею 6,0 кв.м, приміщення №2-6 площею 13,6 кв.м, а також господарчі будівлі і споруди: вбиральня літ. „И, огорожі № 1. Рішенням Виконавчого комітету Сумської міської ради від 19.08.2014 №389 присвоєно поштову адресу [ADDRESS] частині житлового будинку з господарськими будівлями, власником яких є [PERSON] (а.с. 12 т. 1). 11.09.2015 за договором дарування [PERSON] подарувала своїй доньці [PERSON] житловий будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] (а.с. 13-14, 15,16 т. 1). За результатами звернення [PERSON] 18.09.2018 управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради була проведена позапланова перевірка з питання дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: виконання будівельних робіт з будівництва сараю і надбудовою другого поверху за адресою: [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] . За результатами перевірки складено акт, яким встановлено, що [PERSON] були проведені будівельні роботи з будівництва сараю і виконано надбудову другого поверху зі зміною конфігурації і зовнішніх розмірів будинку. Повідомлення про початок будівельних робіт, документи, що посвідчують право користування земельною ділянкою, проектна документація забудовником не надавались, що дає змогу вважати проведені будівельні роботи самочинними. (а.с. 30-36 т. 1). Складено протокол про адміністративне правопорушення, а також приписи від 01.10.2018 №59 та №59-1. Ними встановлено, що [PERSON] були проведені будівельні роботи з будівництва сараю орієнтовними розмірами 3,5*2м. і надбудовою другого поверху, під час улаштування надбудови над своєю частиною будинку не оформив належним чином вузли примикання частини покрівлі до стіни надбудови яка залишається над частиною будинку [ADDRESS] ?ярній, змінив напрям скидання атмосферних опадів, не виконав заходи з попередження сходу снігу, льоду та падіння бурульок, що може завдати шкоди конструкціям будинку, без документів на право користування землею, без наявності будівельного паспорту, без повідомлення про початок будівельних робіт, з порушенням вимог державних будівельних норм, що дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом. Приписами зобов`язано [PERSON] усунути протягом 2 місяців зазначені в акті порушення, а також зупинити виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с. 37-41 т.1). Постановою від 16.10.2018 управління ДАБК Сумської міської ради\~ встановлено порушення [PERSON] вимог ч. 1 ст. 9 Закону України Про архітектурно-будівельну діяльність, ч. 1 ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, ч. 2 ст. 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, п. 3.25 ДБН 360-92**. Визнано [PERSON] винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено на неї штраф (а.с. 42-44 т.1). У березні 2019 року [PERSON] було не допущено посадових осіб управління ДАБК Сумської міської ради до проведення позапланової перевірки, про що складено акт, припис та протокол про адміністративне правопорушення. У подальшому справу про адміністративне правопорушення було закрито (а.с. 45-52 т.1). Відповідно до довідки-характеристики від 18.10.2018 Сумського міського БТІ Сумської міської ради, виданої [PERSON] за адресою [ADDRESS] згідно з даними інвентаризації станом на 18.10.2018 розташовані, у тому числі, житловий будинок з житловою прибудовою, навіс літ О. Самочинні будівлі відсутні (а.с. 160 т. 1). Відповідно до копії технічного паспорта на житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого станом на 24.01.2019 на замовлення [PERSON] у складі домоволодіння мається навіс літ «О», який розташований безпосередньо на межі двох домоволодінь та стіна якого примикає до стіни будинку літ А-1, належного відповідачці (а.с. 162 т.1) Рішенням Сумської міської ради від 11.12.2018 №694 присвоєно житловому будинку площею 56,3 кв.м. по [ADDRESS] , замовник [PERSON] , нову адресу [ADDRESS] (а.с. 206,208 т.2). Рішенням Сумської міської ради від 13.06.2019 №5198-МР надано у власність [PERSON] земельну ділянку по [ADDRESS] з кадастровим номером 5910136300:04:011:0017 (а.с.205,207 т. 2). У липні 2014 року на замовлення [PERSON] фізичною особою-підприємцем, експертом Шипарьовим О.О. було складено звіт з технічного обстеження з наданням експертного висновку щодо технічного стану будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до пункту 4 розділу 5 Експертний висновок вказаного звіту власники домоволодіння [ADDRESS] під час улаштування надбудови над своєю частиною будинку не оформив належним чином вузли примикання тієї частини покрівлі, що залишається над частиною будинку [ADDRESS] , до стін надбудови. Крім того, ними був змінений напрям скидання атмосферних опадів і талих вод з покрівлі. З покрівлі з зовнішнім неорганізованим водовідведенням їх будинку вода скидається безпосередньо на дах будинку [ADDRESS] . З покрівлі з зовнішнім неорганізованим водовідведенням їх господарської прибудови, яка зведена на межі домоволодінь дощові і талі води попадають під стіну будинку [ADDRESS] внаслідок чого у цьому місці стався процес осаду стіни і утворилась тріщина. Під час надбудови будинку не були виконані заходи з попередження сходу снігу та льоду, включаючи падіння льодяних бурульок, на покрівлю будинку [ADDRESS] . Усі ці чинники можуть завдати шкоди будівельним конструкціям будинку [ADDRESS] . Враховуючи викладене а також вимоги п. 3.25 ДБН 360-92** дах домоволодіння [ADDRESS] ?ярній повинен бути перероблений. Також на покрівлі господарської будівлі домоволодіння [ADDRESS] необхідно влаштувати тільки організований зовнішній водовід, якщо господар домоволодіння [ADDRESS] узгодить її розташування на межі своєї садибної ділянки (а.с. 54-97 т. 1). Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 31.03.2020 Сумським відділенням Харківського НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса побудована конструкція (надбудова) над житловим будинком [ADDRESS] ?ярна по відношенню до конструктивних елементів житлового будинку [ADDRESS] не відповідає вимогам державних будівельних норм: п. 6.1.41 ДБН Б2.2-12:2019 Планування та забудова територій, п. 4.1,4.2,6.1.2, 10.5 ДБП В.2.6-220:2017 Покриття будівель та споруд. Існуюча конструкція над будинком [ADDRESS] виконана з неналежним ухилом, який призводить до попадання атмосферних опадів з покрівель та карнизів будинку\~ [ADDRESS] на територію суміжної ділянки [ADDRESS] . Також підвісні лотки улаштовані таким чином, що опади попадають безпосередньо з лотків на покрівлю будинку літ. А-1 та прибудови а1. Існуюча конструкція над будинком [ADDRESS] перешкоджає обслуговуванню покрівлі будинку [ADDRESS] ?ярна. Відповідно до проведеного аналізу нормативних актів та результатів візуального обстеження необхідно виконання реконструкції покрівлі зі зміною напрямку скату покрівлі в сторону земельної ділянки по [ADDRESS] , улаштування парапету, тощо (а.с. 124-136 т. 1). Відповідно до висновку експерта від 19.08.2021 № СЕ-19/119-21/4939-БТ Сумського НДЕКЦ МВС України на дату проведення обстеження житловий будинок [ADDRESS] не придатний для використання за цільовим призначенням. Встановити час, з якого неможливо експлуатувати житловий будинок за призначенням не видаєтся за можливе. На дату проведення обстеження встановлені наступні причини, які призвели до непридатності житлового будинку [ADDRESS] , а саме: - постійне замочування будівельних конструкцій - сезоне промерзання будівельних конструкцій Замочування будівельних конструкцій житлового будинку відбувається в наслідок наступних причин: -відсутність вимощення навколо житлової будівлі; -скидання дощових та талих вод під стіни будівлі; -порослі винограду - пошкодження покрівлі житлового будинку [ADDRESS] (сколи, тріщини та не щільне прилягання азбестоцементних листів між собою); - дефекти які виникли внаслідок реконструкції даху та навісу літ. «О» житлового будинку [ADDRESS] . Сезонне промерзання будівельних конструкцій здійснюється у зв`язку з відсутністю системи опалення у житловому будинку [ADDRESS] . Встановити час, з якого будинок [ADDRESS] непридатний для проживання, не видається за можливе. Дослідженням встановлені наступні пошкодження покрівлі житлового будинку [ADDRESS] , які на дату проведення обстеження призводять до руйнування самого житлового будинку, а саме: - окремі сколи, тріщини та не щільне прилягання азбестоцементних листів між собою; - руйнування покрівлі в місцях примикання конькових елементів покрівлі до азбестоцементних листів; - скидання дощових та талих вод під стіни будівлі. Також руйнування житлового будинку [ADDRESS] відбувається внаслідок проведеної реконструкції даху та навісу літ «О» житлового будинку [ADDRESS] , а саме: - не оформлені належним чином вузли примикань покрівлі житлового будинку [ADDRESS] до горищної стіни мансардного двоскатного даху житлового будинку №10-а/1 виконаної з профільованих листів та із плоских азбестоцементних листів; - не оформлено належним чином вузлу примикання конькових елементів покрівлі житлового будинку [ADDRESS] до покрівлі житлового будинку [ADDRESS] ; Не влаштовано снігозатримувачі на покрівлі; - ринви для приймання дощових та талих вод з покрівлі житлового будинку [ADDRESS] ухил якої направлено в бік житлового будинку [ADDRESS] влаштовано таким чином, що вони скидаються безпосередньо на покрівлю житлового будинку [ADDRESS] ; - не оформлено належним чином вузли примикань між покрівлею навісу літ. «О» та стіною самого житлового будинку [ADDRESS] . На дату проведення обстеження, проведення ремонтних робіт покрівлі житлового будинку [ADDRESS] без зміни конструкційних властивостей покрівлі житлового будинку [ADDRESS] неможливе, так як вони мають спільні будівельні конструкції, а для повноцінного проведення ремонтних робіт покрівлі житлового будинку [ADDRESS] необхідно розробити та належним чином оформити вузол примикання конькових елементів покрівлі житлового будинку [ADDRESS] до покрівлі житлового будинку [ADDRESS] (а.с.232-247 т. 1). Експерт [PERSON] пояснила, що на початку 2020 року на замовлення [PERSON] здійснювала будівельно-технічне дослідження об`єкта будівництва та за результатами дослідження нею було складено відповідний висновок. Дослідження проводилось шляхом візуального спостереження, з виїздом на об`єкт. Усі проведені дії та результати викладені у висновку. Свідок [PERSON] пояснив, що протягом періоду приблизно з 1990-х по 2010 роки декілька разів здійснював ремонтні роботи на даху будинку, який належав [PERSON] . Дах будинку вже давно знаходиться в аварійному стані і протікає. Відповідно до частини першої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша\~статті 4 ЦПК України). За правилами частини першої\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.ч. 1,4,7 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. З наведених норм вбачається, що\~об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї із наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; відсутній належний\~документ, який дає право виконувати будівельні роботи; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень. Залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих пунктах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. Отже, за змістом\~статті 376 ЦК України\~вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 19 листопада 2014 року у справі № 6-180цс14. Таким чином, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод і інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. А відтак, суд повинен установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цієї особи; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Саме таких висновків щодо застосування відповідних норм права дійшов Верховний Суд у постанові від 08 квітня 2020 року у справі № 463/4811/16-ц, які відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України мають враховуватись судом при виборі і застосування норми права до спірних правовідносин. Відповідно до частини першої\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини третьої статті\~12\~та частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду із вимогами про знесення двосхилої конструкції покрівлі, карнизів та підвісних лотків з водостоками позивачка свої вимоги обгрунтовувала тим, що таке будівництво здійснено із порушенням вимог законодавства та порушує її права як власника суміжного будинку та домоволодіння. З матеріалів справи вбачається, що внаслідок проведення будівельних робіт, пов?язаних з реконстукцією покрівлі житлового будинку №10а/1 напрям скидання атмосферних опадів здійснюється на покрівлю житлового будинку [ADDRESS] . Крім того, на покрівлі на час звернення до суду із позовом та час проведення судової експертизи не влаштовано вузли примикання до сусідньої будівлі, снігозатримувачі, та ринви для приймання дощових та талих вод. Правомірність проведення відповідачкою будівельних робіт з реконструкції даху була предметом дослідження під час здійснення органом державного архітектурно-будівельного контролю заходу державного контролю. За результатами проведеної перевірки було встановлено порушення відповідачкою вимог нормативних актів під час здійснення будівництва, уповноваженим органом було здійснено висновок про належність надбудови другого поверху будинку до категорії самочинного будівництва. Складено припис про усунення порушень та притягнуто відповідачку до адміністративної відповідальності. Приписи та постанову відповідачка не оскаржувала. Докази, які б свідчили про усунення вказаних порушень матеріали справи не містять. Крім того, висновком судової будівельно-технічної експертизи встановлено порушення при влаштуванні покрівлі будинку [ADDRESS] вимог п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», відповідно до якого при розміщенні будинків в кварталах із сформованою забудовою … має бути забезпечене виконання необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію сумідних ділянок або взаємо-узгоджене водовідведенн згідно з вимогами ДБН В.1.1-25. Аналогічні положення містяться в п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування та забудова територій», а також в п. 3.25*ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених Наказом держкоммістобудування 17.04.1992 N 44, які були чинні до 2019 року. Такий стан покрівлі житлового будинку [ADDRESS] , у сукупності з іншими чинниками, які зазначені у висновку експерта від 19.08.2021, призводить до руйнування житлового будинку позивачки, крім того, покрівля збудована із порушенням будівельних норм та правил. Разом з цим, як вбачається з наявних у матеріалах справи, зокрема, викладено у звіті з технічного обстеження будинку з прибудовою, виконаного ФОП [PERSON] у 2015 році, висновку експертного будівельно-технічного дослідження №217 від 31.03.2020, складеного експертом Сумського відділення Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. Проф М.С. Бокаріуса, висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ-19/119-21/4939-БТ від 19.08.2021 усунення вказаних порушень можливе шляхом здійснення реконструкції існуючої покрівлі та належного оформлення вузлів примикань. Пунктами 22,24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» від 30 березня 2012 року № 6 передбачено, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише за умови вжиття всіх передбачених законодавством України заходів щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. В інших випадках суд за позовом відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування може на підставі частини сьомої статті 376 ЦК зобов`язати забудовника здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об`єкта нерухомості, який побудовано чи будується з істотними відхиленнями від проекту або з істотним порушенням основних будівельних норм і правил, у тому разі, коли таке будівництво суперечить суспільним інтересам, порушує права інших осіб, коли порушення будівельних норм і правил є істотним, а також є технічна можливість виконати перебудову. Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна. Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В уточненій позовній заяві позивачка заявляє вимоги про знесення двосхилої конструкції покрівлі та конструкції карнизів та підвісних лотків з водостоками у будинку відповідачки. Знесенням є цілеспрямована діяльність з ліквідації будівельного об`єкта; розбирання, демонтаж або руйнування конструкції будівлі, пов`язані з неможливістю його подальшого використання. Під реконструкцією ж розуміється перебудова існуючого об`єкта, пов`язана з його удосконаленням або зміною основних технічних показників. З наведених у постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ вимог вбачається, що знесення об`єкта самочинного будівництва є виключною мірою та допускається за умови неможливості перебудови або відмови особи, що здійснила будівництво від здійснення перебудови. На переконання суду знесення існуючої покрівлі та системи водовідведення у придатному для проживання будинку відповідачки не є пропорційним втручанням у її права як власника будинку, крім того, такі заходи не призведуть до відновлення порушених прав позивачки, оскільки не сприятимуть поліпшенню стану належного їй будинку. Враховуючи викладене, така вимога не може бути задоволена. Вимоги про зобов`язання здійснити перебудову покрівлі та конькових елементів, на ній розташованих, позивачка не заявляла. Відносно вимоги про зобов`язання відповідача знести стіну та дах сарая, який розташований на межі двох домоволодінь, суд зазначає таке. З матеріалів справи та наданих сторонами пояснень вбачається, що на час проведення у вересні 2018 року управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради позапланової перевірки з питання дотримання відповідачем законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлено, що відповідачем були проведені будівельні роботи з будівництва сараю орієнтовними розмірами 3,5*2м без документів на право користування землею, без наявності будівельного паспорту, без повідомлення про початок будівельних робіт, з порушенням вимог державних будівельних норм, що дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом. За твердженням відповідача, яке не спростовується позивачем, сарай був частково демонтований та на час звернення до суду з позовом залишилась стіна та дах сарая. Відповідно до даних технічного паспорта на належний відповідачці будинок вказаний об`єкт значиться як навіс літ «О». Технічний паспорт складений у січні 2019 року. Доказів, коли саме був збудований вказаний об`єкт матеріали справи не містять, однак за як вбачається зі змісту судових рішень, прийнятих Зарічним районним судом м. Суми у 2012 та 2013 роках навіс (сарай) був відсутній у складі господарських будівель та споруд, якими визначався порядок користування та які виділялись у власність [PERSON] та [PERSON] . З матеріалів справи вбачається, що навіс (сарай) літ «О» збудований на межі двох домоволодінь та згідно з даними технічного паспорта на домоволодіння та фотокарток вказаної споруди з кутом нахилу покрівлі в бік домоволодіння позивачки. Має стіни, виконані зі шлакоблоків, а не лише шлакоблочні стовпи, як зазначено у довідці-характеристиці Сумського МБТІ від 18.10.2018 (а.с. 104, 246 т. 1). Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи внаслідок, у тому числі, неоформлення належним чином вузлів примикання між покрівлею навісу літ «О» та стіною самого будінку №10а/1 здійснюється руйнування житлового будинку позивачки. Суд вважає безпіставним посилання відповідача на довідку КП Сумське МБТІ від 18.10.2018, відповідно до якої на території домоволодіння самочинно збудовані будівлі відсутні. У вказаній довідці зазначено, що навіс виконано зі шлакоблочних стовпів, та згідно «Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» не належить до об`єктів самочинного будівництва (а.с. 160 т.1) Інструкція про\~порядок проведення\~технічної інвентаризації\~об`єктів нерухомого\~майна затверджена\~ затверджена\~наказом Державного\~комітету будівництва,\~архітектури та\~житлової політики\~України 24.05.2001\~\~№ 127\~визначає механізм\~проведення технічної\~інвентаризації об`єктів\~нерухомого майна\~всіх форм\~власності,\~що здійснюють\~суб`єкти\~господарювання.\~Пунктом 1.4\~розділу ІІ\~ вказаної\~інструкції перебачено,\~що господарські\~(допоміжні)\~будівлі (сараї,\~хліви,\~гаражі,\~літні кухні,\~майстерні,\~вбиральні,\~погреби,\~навіси,\~сміттєзбірники тощо)\~та споруди\~(колодязі,\~вигрібні ями,\~огорожі,\~ворота,\~хвіртки,\~замощення тощо)\~підлягають технічній\~інвентаризації в\~складі основної\~будівлі.\~Однак вказана\~інструкція не\~містить положень\~відносно віднесення\~чи невіднесення\~певних категорій\~об`єктів до\~самочинного будівництва,\~тому посилання\~на вказану\~інструкцію як\~на підставу\~для визначення\~навісу таким,\~що не\~є самочинно\~збудованим суд\~оцінює критично. Разом з цим, наведеними вище положеннями ДБН передбачено, що для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Таким чином, розміщення навісу (сараю) на межі домоволодіння та безпосередньо примикаючим до будинку позивачки не відповідає наведеним вище положенням Державних будівельних норм. За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у частині зобов`язання відповідача усунути перешкоди у користуванні позивачем власністю шляхом знесення зазначеного навісу (сараю), оскільки він збудований без відповідних дозвільних документів, із порушенням вимог державних будівельних норм, і таким будівництвом порушуються права позивачки, як власника суміжного домоволодіння. Відповідачем заявлено клопотання про застосування наслідків позовної давності до спірних правовідносин. Відповідно до наданої відповідачем копії розписки [PERSON] надала 03.09.2002 дозвіл [PERSON] на здійснення ремонту або перебудови спільного даху будинку, також надано дозвіл на побудову вигрібної ями та сараю (а.с. 171). За твердженням відповідача матері позивачки, як попередній власниці будинку, ще у 2002 році було достовірно відомо про проведення відповідачкою будівельних робіт, однак із позовом ні [PERSON] , ні [PERSON] не звертались протягом трирічного строку, тому пропустили строки позовної давності. Суд не погоджується з таким твердженням відповідача. Відповідно до постанови пленуму ВССУ з питань розгляду цивільних та кримінальних справ від 30.03.2012 р. №6 враховуючи, що за загальним правилом особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього, строк позовної давності на вимоги про проведення перебудови самочинно збудованого чи такого, що будується, житлового будинку, прибудови до нього, будівлі, споруди чи іншого нерухомого майна, а також про знесення таких об`єктів не вважається пропущеним незалежно від тривалості часу, який минув після закінчення чи початку будівництва. Враховуючи, що порушення прав позивача внаслідок проведеного відповідачкою будівництва із порушенням вимог законодавства є триваючим порушенням, строк давності не може бути визнаний порушеним, а відтак, і не можуть бути застосовані наслідки пропуску строку позовної давності. Сторонами заявлено клопотання про відшкодування судових витрат, у тому числі витрат на професійну правничу допомогу та на проведення експертиз. При зверненні до суду з позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., який підлягає розподілу. Понесені позивачем витрати на правничу допомогу підтверджуються договором від 02.12.2020 на представництво інтересів [PERSON] адвокатом Гаврилюк Н.М. при складанні позовної заяви до Зарічного районного суду м. Суми про усунення перешкод у користуванні житловим будинком, за яким гонорар адвоката складає 1000 грн. Пунктом 7.3 договору передбачено, що в разі збільшення обсягу роботи, зі складністю цивільної справи сума гонорару підлягає збільшенню. Квитанціями №6 від 02.12.2020 та №7 від 07.12.2020 підтверджується оплата адвокату гонорара в загальному розмірі 5 000 грн. Позивачем на підтвердження витрат, пов?язаних із проведенням експертизи надано копію квитанції від 04.02.2020 на суму 7912,80 грн. На переконання суду вказані витрати не підлягають розподілу. Висновок експертно-будівельного технічного дослідження складено 31.03.2020, до суду ж позивачка звернулась із позовом 16.12.2020, тобто через значний проміжок часу після складання висновку, що не дає підстав вважати, що вказаний висновок здійснено на замовлення сторони у зв?язку із розглядом даної справи. Крім того, на вирішення експерта поставлені питання щодо надбудови, конструкції покрівлі та водовідведення над будинком відповідачки, у задоволенні вимог про знесення яких судом відмовлено. Враховуючи, що позов немайнового характеру задоволено частково, тобто, неможливо встановити точну суму задоволених вимог, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути половину розміру судових витрат, що становить 2920,40 грн. (5840,80 грн./2) . На підтвердження витрат відповідача на оплату судової будівельно-технічної експертизи, яка була призначена ухвалою суду, відповідачем надано копію квитанції від 07.06.2021 про сплату коштів в сумі 8649,65 грн. (а.с. 17 т. 2). На підставі ст. 141 ЦПК України вказані витрати також підлягають розподілу пропорційно до вимог, у задоволенні яких відмовлено. Таким чином, з позивача на користь відповідача підлягає стягненню половина витрат на проведення судової експертизи, що становить 4324,82 грн. На підставі ч. 10 ст. 141 ЦПК України у зв?язку із покладенням судових витрат на сторін пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд вважає необхідним стягнути з позивача на користь відповідача різницю в понесених судових витратах у розмірі 1404,42 грн. (4324,82 грн. 2920,40 грн.).

Outcome: partial