Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-10 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У лютому 2022 року [PERSON] звернулася до суду із позовом в якому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу після смерті [INFO] [PERSON] . Позивач спадщину не прийняла, оскільки не подала у визначений законом строк заяву про прийняття спадщини до нотаріального округу за місцем відкриття спадщини, а також у зв`язку з перебуванням на лікуванні, а тому звернулася до суду. Представник позивача - адвокат Соловей О.В. подав до суду клопотання про розгляд справи без його та позивача участі, позов підтримав (арк.спр.30). Відповідач Новоушицька селищна рада Хмельницької області направила до суду клопотання про розгляд справи без участі представника та визнання позову (арк.спр.27). Відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву в якому позовні вимоги визнала, проти задоволення позову не заперечила. Вказала, що вона була дружиною померлого [PERSON] (арк. спр.36). Процесуальні дії у справі 10 лютого 2022 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. 10 березня 2022 року підготовче засідання відкладено у зв`язку із неявкою відповідача. 04 квітня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, здійснює розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фактичні обставини справи, встановлені судом 18 лютого 2019 року [PERSON] заповів все належне йому майно і все те, що йому буде належати на день його смерті, на що він буде мати право [PERSON] , тобто позивачу (арк. спр. 11). [PERSON] перебував у зареєстровану шлюбі разом із відповідачкою [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про одруження (арк. спр.37). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (арк.спр.6). [PERSON] був власником Ѕ частини домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Власником іншої Ѕ частини домоволодіння була його дружина - відповідач у справі [PERSON] , про що свідчить договір дарування та витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно (арк. спр.9,10) На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . Разом з ним була зареєстрована та проживала [PERSON] - дружина, про що свідчать довідки від 01 лютого 2022 року (арк. спр. 7,8). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена (арк. спр. 32-33). Позивач [PERSON] в період з 29 листопада 2021 року по 11 грудня 2021 року перебувала на амбулаторному лікуванні в Новоушицькій центральній районній лікарні, про що свідчить довідка видана лікарем Новоушицької центральної районної лікарні (арк. спр. 13). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою нотаріуса від 01 лютого 2022 року (арк. спр. 12), що є підставою для звернення позивача за захистом своїх прав до суду. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] спадкоємцеві за заповітом [PERSON] , оскільки остання пропустила строк для її прийняття. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст. 1217, 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилалася на те, що після смерті [PERSON] , вона як спадкоємець за заповітом не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки фактично звернулася до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини (арк. спр.14), який лише засвідчив справжність її підпису, однак позивач, будучи юридично необізнаною особою, не направила вказану заяву до нотаріального округу за місцем відкриття спадщини. Крім того в період з 29 листопада 2021 року по 11 грудня 2021 року перебувала на лікуванні в Новоушицькій центральній лікарні. Суд оцінює обставини кожної справи у їх сукупності, враховуючи принцип «пропорційності», як невід`ємну складову принципу «верховенства права». Відповідач [PERSON] , яка має право на обов`язкову частку у спадщині, позов визнала. Тому на переконання суду відмова у позові фактично порушила б законне право позивача на отримання спадкового майна, яке залишилось після смерті спадкодавця, що диспропорційно вплинуло б на принцип «справедливості» при вирішенні даної справи. Таким чином, враховуючи обставини даної справи, суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, підстав для відмови у прийнятті заяви про визнання відповідачем позову суд не знаходить. Водночас, при вирішенні спору, суд, серед іншого, зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин. Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Відповідачем є особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними правовідносинами та, на думку позивача, порушив, не визнав або оспорив його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Позивач у позовній заяві в якості співвідповідачів вказала - Новоушицьку селищну раду Хмельницької області та [PERSON] . Суд зазначає, що відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В ході розгляду справи було встановлено, що після смерті спадкодавця [PERSON] право на обов`язкову частку у спадщині має непрацездатна вдова - відповідач [PERSON] , яка постійно проживала на час смерті із спадкодавцем, а тому саме [PERSON] є належним відповідачем у справі. Водночас Новоушицька селищна рада Хмельницької області є неналежним відповідачем, тому у позові до останньої слід відмовити. З огляду на викладене позов необхідно задовольнити частково. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: partial