Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, який мотивує тим, що 15 червня 2021 року між [PERSON] та ТОВ «Лекс Істейт» укладено договір позики №15/06-2021-3 на суму 1 000 000,00 грн., які зобов`язався повернути через місяць - 15 липня 2021 року. На забезпечення виконання зобов`язань за вказаним договором позики між ТОВ «Лекс Істейт» та [PERSON] укладено договір іпотеки від 15 червня 2021 року, відповідно до якого [PERSON] передав в іпотеку ТОВ «Лекс Істейт» нерухоме майно - нежитлову будівлю, кафе-бар (кафе бар (літ.а); тераса (літ.б) ), яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 19.07.2021 року у зв`язку з невиконанням [PERSON] свого зобов`язання за договором позики №15/06-2021-3 від 15.06.2021 року ТОВ «Лекс Істейт» надіслало [PERSON] письмову вимогу про усунення порушення № 19/01/2021-2 за договором позики №15/06-2021-3 від 15.06.2021, згідно якої, на виконання ст. 35 ЗУ «Про іпотеку», ТОВ «Лекс Істейт» повідомило відповідача про наявність заборгованості перед позивачем за договором позики грошей у розмірі 1 000 000 (один мільйон) грн. 00 копійок, та попередило, що у разі не погашення даної заборгованості у тридцятиденний строк з моменту отримання даної вимоги, ТОВ «Лекс Істейт» буде звернуто стягнення на предмет іпотеки, що належить [PERSON] на праві власності та виступає забезпеченням за договором позики грошей. Вищезазначена вимога була отримана [PERSON] , згідно рекомендованого листа №0103330064912 - 27 липня 2021 року, однак залишена відповідачем без виконання, а заборгованість не погашеною. А тому просить звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки, посвідченого 15.06.2021р. приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкін Д.В., зареєстрованого в реєстрі за №785, а саме: нежитлову будівлю, кафе-бар (кафе бар (літ.а); тераса (літ.б) ) розташовану за адресою: [ADDRESS] , що належать на праві власності [PERSON] , а саме на підставі рішення суду шляхом продажу майна ТОВ «Лекс Істейт» (01033, м. Київ, вул. Володимирська, 97/37, рах. № [NUMBER] в АТ «ОТП БАНК», МФО 300528, ідентифікаційний код юридичної особи 43334358) від свого імені будь-якій особі покупцю згідно договору купівлі-продажу за ціною визначеною уповноваженим експертом оцінювачем на день проведення продажу, для чого забезпечити право ТОВ «Лекс Істейт» (01033, м. Київ, вул. Володимирська, 97/37, рах. № [NUMBER] в АТ «ОТП БАНК», МФО 300528, ідентифікаційний код юридичної особи 43334358) щодо всіх повноважень продавця (в тому числі, але не виключно: отримання дублікатів правовстановлюючих документів з відповідних установ, організацій, підприємств незалежно від форм власності та підпорядкування чи органів нотаріату, здійснення будь-яких платежів за продавця, отримувати будь-які документи, довідки, витяги з реєстру прав на нерухоме майно в архівах БТІ, ЖЕКУ, ОСББ, нотаріату тощо) необхідних для здійснення такого продажу, в рахунок погашення заборгованості за договором позики №15/06-2021-3 від 15 червня 2021 року в розмірі 1 000 000 (один мільйон) гривень 00 копійок, а також стягнути з відповідача сплачений судовий збір в розмірі 15000,00 грн. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив суд задовольнити позов, з наведених у позові підстав. Уточнив позовні вимоги, зазначивши що словосполучення «на підставі рішення суду» в прохальній частині позовної заяви зазначено помилково. Відповідач та представник відповідача в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У матеріалах справи наявна заява представника відповідача про розгляд справи без участі відповідача та його представника. Також представником відповідача подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник просить у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що позивач не здійснював надсилання відповідачу письмової вимоги в порядку ст. 35 Закону України «Про іпотеку», а також на те, що позивач обрав неналежний спосіб захисту, оскільки в договорі іпотеки передбачена можливість звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса у безспірному порядку. Окрім того, посилався на неможливість звернення стягнення на предмет іпотеки у зв`язку з оголошенням військового стану, що є настанням форс-мажорних обставин, про що зазначено у листі ТПП від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1 Третя особа та її представник в судове засідання не з"явилися, хоча про час та місце розгляду були повідомлені належним чином. Представник третьої особи подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі третьої особи. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку. Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Як встановлено в судовому засіданні, 15 червня 2021 року між [PERSON] та ТОВ «Лекс Істейт» укладено договір позики №15/06-2021-3, відповідно до умов якого ТОВ «Лекс Істейт» надало [PERSON] позику в розмірі 1000 000 грн. строком до 15.07.2021 року включно. (п. 1,3 договору позики). В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним договором позики між ТОВ «Лекс Істейт» та [PERSON] укладено договір іпотеки від 15 червня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Кішкіним Д.В. та зареєстрованим у реєстрі за № 785, відповідно до якого умов якого [PERSON] передав в іпотеку ТОВ «Лекс Істейт» нерухоме майно - нежитлову будівлю, кафе-бар (кафе бар (літ.А) загальною площею 104,7 кв.м. 10 (десять) приміщень; з належною до неї терасою (літ. Б), розташовану за адресою: [ADDRESS] ., що належить іпотекодавцю на праві власності на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 08.06.201 року Кішкіним Д.В., приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу за реєстровим № 746. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з ч.1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до вимог ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно вимог ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Пунктом 1 договору позики № 15/06-2021-3 від 15.06.2021 року встановлено, що за цим договором позикодавець передав у власність позичальника, а позичальник прийняв від позикодавця грошові кошти в сумі 100000,00 грн. Факт отримання позичальником суми позики у повному обсязі підтверджується особистим підписом позичальника на даному договорі та видатковим касовим ордером. Як убачається з видаткового касового ордеру від 15.06.2021 року ТОВ«Лекс Істейт», на підставі договору позики № 15/06-2021-3 від 15.06.2021 року [PERSON] видано грошові кошти у сумі 100000,00 грн., що підтверджується підписом одержувача у вказаному ордері. Відповідно до п. 3 договору позики № 15/06-2021-3 від 15.06.2021 року, позичальник зобов`язався повернути позикодавцю суму позики у гривнях у фактично одержаному розмірі в повному обсязі не пізніше 15.07.2021 року (включно). Однак, [PERSON] не виконав взятих на себе зобов"язань та у встановлений договорм позики строк - 15.07.2021 року борг не повернув. Відповідно до п. 5.1 договору іпотеки сторони погодили, що у разі порушення боргового зобов`язання, умов договору позики або умов цього договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки. 19.07.2021 року ТОВ «Лекс Істейт» надіслало [PERSON] письмову вимогу про усунення порушення № 19/01/2021-2 за договором позики №15/06-2021-3 від 15.06.2021 року, згідно з якою на виконання вимог ст.. 35 Закону України «Про іпотеку» повідомило [PERSON] про наявність у нього заборгованості перед ТОВ «Лекс Істейт» за вказаним договором позики та повідомило [PERSON] , що у разі не погашення даної заборгованості у тридцятиденний строк з моменту отримання даної вимоги, ТОВ «Лекс Істейт» буде звернуто стягнення на предмет іпотеки, що належить [PERSON] на праві власності та виступає забезпеченням за договором позики. Вказана вимога отримана [PERSON] , згідно рекомендованого листа №0103330064912 - 27 липня 2021 року, що у свою чергу спростовує твердження представника відповідача про ненадсилання йому позивачем зазначеної вимоги. Пунктом 5.2 договору іпотеки від 15 червня 2021 року визначено, що іпотекодержатель набуває права звернути стягнення на предмет іпотеки та задовольнити всю суму зобов`язання на момент звернення стягнення, у тому числі суму заборгованості за договором позики, витрати, пов`язані зі зверненням стягнення незалежно від настання строку виконання боргового зобов`язання, який зазначено у договорі позики, у випадку, якщо у момент настання строку виконання зобов`язань за договорoм позики вони не будуть виконані, а саме: при повному або частковому неповерненні у встановлений договором позики строк суми позики. Згідно з п. 5.4 вказаного договору іпотеки встановлено, що іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: на підставі виконавчого напису нотаріуса; на підставі рішення суду. При цьому витрати іпотекодержателя, пов`язані з пред`явленням вимоги за борговим зобов`язанням зверненням стягнення на предмет іпотеки, також забезпечуються цією iпотекою, тобто ці витрати бере на себе іпотекодавець та вони підлягають відшкодуванню іпотекодержателю в повному обсязі. Відповідно до п. 5.6 договору іпотеки, у разі звернення стягнення на предмет іпотеку на підставі рішення суду, реалізація предмета іпотеки здійснюється у спосіб визначений у відповідному рішенні суду, а саме: шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку встановленому статтею 33,38 Закону України «Про Іпотеку»; шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження в порядку встановленому статтею 33, 35, 39 Закону України «Про іпотеку». Ціна продажу предмету іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем та іпотеко держателем або на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. Статтею 589 ЦК України передбачено, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ч. 1 ст. 575 ЦК України, одним із видів застави є іпотека - застава нерухомого майна. Статтею 1 Закону України "Про іпотеку" передбачено що, іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. У відповідності до ч. 1 ст. 33 Закону України "Про іпотеку" передбачено, у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Частиною четвертою статті 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно з приписами ст. 38 Закону України «Про іпотеку» якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов`язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків. У відповідності до ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Що стосується посилання відповідача на існування форс-мажорних відносин у зв"язку з введенням воєнного стану та неможливості у зв"язку з цим звернення стягнення на предмет іпотеки ,суд констатує, що порушення відповідачем умов договору позики і як наслідок виникнення підстав для звернення стягнення на передане в іпотеку майно виникло задовго до оголошення воєнного стану. Водночас, згідно листа ТПП від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1 засвідчено настання форс-мажорних обставин з 24.02.2022 року і такі стосуються зобов"язань виконання яких настало після вказаної дати. Аналізуючи в сукупності викладені обставини і визначені відповідно до них правовідносини, положення закону, якими вони регулюються, дослідивши зібрані у справі докази, враховуючи, що заявлений позивачем спосіб захисту відповідає змісту порушених прав позивача, та враховуючи ту обставину, що доказів протилежного відповідач та його представник суду не надали та умови договору відповідачем не виконані, суд приходить до висновку про існування правових підстав у позивача на звернення стягнення на іпотечне майно. Згідно положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в розмірі 15000,00 грн.

Outcome: approved