Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-18 00:00:00

Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Позивач просив стягнути з [PERSON] грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 2312 грн. до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Христинівської територіальної громади та судові витрати. В обґрунтування позову позивач посилався на такі обставини. Постановою Христинівського районного суду від 24.03.2021 р. у справі № 706/59/21 [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Таким чином, вина [PERSON] є доведеною, проте питання відшкодування збитків в розмірі 2312 грн., нанесених рибному господарству України, при винесенні постанови не вирішено. Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є джерелом формування спеціального фонду державного бюджету України та місцевих бюджетів, а тому збитки заподіяні відповідачем повинні бути внесені до спеціального фонду охорони навколишнього середовища Христинівської територіальної громади, як того передбачає п. 4 ч. 1 ст. 69-1 та п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України. Розрахунок матеріальної шкоди було проведено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Доказами заподіяння шкоди [PERSON] з вини останнього є протокол № 007387 від 04.12.2020 р., постанова суду від 24.03.2021 р. у справі №706/59/21. Представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) у судове засідання не з`явився, проте від позивача до суду надійшла заява, в якій він просив справу розглянути без участі його представника, в заяві зазначено, що позивач позов підтримує повністю. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, проте від нього до суду надійшла заява, в якій він просив справу розглянути без його участі, в заяві зазначено, що він позов не визнає повністю, оскільки ловив рибу на своєму ставку, який орендував, і ловив рибу не в нерест, а восени. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та їх представників. Дослідивши письмові докази: копії протоколу № 007387 від 04.12.2020 р. про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП, складеного на ім`я [PERSON] , постанови Христинівського районного суду від 24.03.2021 р. у справі №\~706/59/21 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] 04.12.2020 р. о 12 год. 15 хв. на ставку в с. Пеніжковому Христинівського району ловив рибу із застосуванням електроструму та виловив свіжу рибу товстолоб 1 шт., білий амур 3 шт., короп 2 шт., карась 20 шт., щука 1 шт., загальною вагою 11 кг, чим заподіяно збитків рибному господарству на суму 2312 грн. та порушив п. п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства. За результатами виявленого адміністративного правопорушення відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП - тобто грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням електроструму. В подальшому протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] було скеровано для розгляду по суті до Христинівського районного суду. Постановою Христинівського районного суду від 24.03.2021 р. у справі 706/59/21 відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Відповідач [PERSON] свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення визнав. Постанова набрала законної сили 06.04.2021 р. Із змісту зазначеної постанови Христинівського районного суду від 24.03.2021 р. вбачається, що судом не вирішувалося питання про відшкодування відповідачем [PERSON] збитків, заподіяних рибному господарству. Положеннями п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р. забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Відповідно до\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Питання щодо відшкодування завданих збитків відповідачем [PERSON] в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішувалось, оскільки\~ст. 40 КУпАП\~не передбачено стягнення завданої шкоди саме на користь держави. За таких обставин сума завданої шкоди може бути стягнена в порядку цивільного судочинства. Таким чином, вина\~\~відповідача [PERSON] є доведеною, а факт заподіяння ним шкоди внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища є безспірним, оскільки зазначений факт встановлений постановою Христинівського районного суду від 24.03.2021 р., а відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. В\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ»\~зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до\~ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. Згідно\~з ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до\~Конституції України\~та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Розрахунок суми збитків, заподіяних відповідачем [PERSON] рибному господарству, проведений Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) відповідно до постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 21.11.2011\~р.\~№ 1209\~із змінами\~та Такс\~для обчислення\~розміру шкоди,\~заподіяної внаслідок\~незаконного добування\~(збирання)\~або знищення\~громадянами України,\~іноземними громадянами\~та особами\~без громадянства\~цінних видів\~водних біоресурсів\~у рибогосподарських\~водних об`єктах\~України,\~затверджених вказаною\~постановоюКабінету\~Міністрів України, становить 2312 грн. Згідно\~з ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до\~ч. 1 ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи викладене вище, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 5 Бюджетного кодексу України бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів. Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування. Бюджетами місцевого самоврядування є бюджети територіальних громад сіл, їх об`єднань, селищ, міст (у тому числі районів у містах), бюджети об`єднаних територіальних громад. Відповідно до ст. 69-1 БК України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених\~пунктом 1 частини другої статті 67-1\~цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень\~спеціального фонду\~місцевих бюджетів\~належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який відповідно до вимог п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69- 1 БК України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином: 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховуються до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховуються до спеціального фонду сільського, селищного, міського бюджету, бюджету об`єднаних територіальних громад. Враховуючи зазначене, оцінюючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю. Заперечення відповідача проти задоволення позову, оскільки він ловив рибу на своєму ставку, який орендував, і ловив рибу не в нерест, а восени, висловлені ним у заяві, адресованій на адресу суду, не впливають на вирішення справи, не мають правового значення для її вирішення. З відповідача [PERSON] на користь держави також необхідно стягнути сплачений останнім при подачі позовної заяви судовий збір у розмірі 2270 грн., що підтверджується відповідним платіжним дорученням.

Outcome: approved