Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-02 00:00:00

позивач звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідачів на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 6583,43 грн за кредитним договором №б/н від 27.11.2015 року, а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат. В обґрунтування вимог покликається на те, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг та підписала Заяву №б/н від 27.11.2015 року, якою надала згоду на те, що між нею та АТ КБ «Приватбанком» укладено Договір про надання банківських послуг. Таким чином, між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено Договір про надання банківських послуг № б/н від 27.11.2015 року згідно умов якого позивачем було відкрито останній кредитний картковий рахунок, у виді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який збільшившись становив 6000 грн. Відповідач зобов`язувалася погашати заборгованість по кредиту, відсотках за його користування, на умовах, визначених даним договором. [INFO] [PERSON] померла. Спадкоємцями, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , оскільки останні не відмовилися від прийняття спадщини у встановленому законом порядку. Станом на 26.06.2020 року заборгованість позичальника [PERSON] перед банком за кредитним договором №б/н від 27.11.2015 року становить 6583,43 грн та складається із заборгованості за тілом кредиту. Тому позивач змушений звернутись до суду. Представник позивача в судове засідання не з`явився. До суду поступила заява про розгляд справи у відсутності представника АТ КБ «Приватбанк». Відповідачі в судове засідання не з`явилися з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлялися про час та місце слухання справи, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Не подали відзиву на позовну заяву. Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі сторін, представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог ст.ст. 280-282 ЦПК України вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів та ухвалити заочне рішення. Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підставні та підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг та підписала Заяву №б/н від 27.11.2015 року, якою надала згоду на те, що між нею та АТ КБ «Приватбанком» укладено Договір про надання банківських послуг. Таким чином, між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено Договір про надання банківських послуг № б/н від 27.11.2015 року згідно умов якого позивачем було відкрито останній кредитний картковий рахунок, у виді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який збільшившись становив 6000 грн. [PERSON] зобов`язувалася погашати заборгованість по кредиту, відсотках за його користування, на умовах, визначених даним договором. Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно умов договору (п.2.1.1.5.5), [PERSON] взяла на себе зобов`язання погашати заборгованість по кредиту, відсотках за його користування, за перевитрати платіжного ліміту, а також сплачувати комісію, на умовах, визначених даним договором. Згідно ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства у встановлений строк. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). [INFO] [PERSON] померла, що стверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 27.06.2020 року Шевченківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управліня Міністерства юстиції (м.Львів). Відповідно до ч.1 ст.608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1, 3 ст.1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. З копії паспорта серії [NUMBER] , виданого 07.04.2011 року Шевченківським РВ ЛМУ ГУДМС України у Львівській області на ім`я [PERSON] , вбачається, що зареєстрованим місцем проживання останньої було: [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] також зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , що стверджується копією паспорта [NUMBER] , виданого 02.12.2009 року Сокальським РВ ГУМВС України у Львівській області на ім1я [PERSON] , копією паспорта [NUMBER] , виданого 08.12.2003 року Залізничним РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області на ім`я [PERSON] та копією паспорта [NUMBER] , виданого 14.09.1999 року Залізничним РВУ МВС України у Львівській області на ім`я [PERSON] повідомлення Третьої Львівської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) від 18.03.2021 року №650/02-14 вбачається, що спадкоємці до майна померлої [PERSON] у третю Львівську державну нотаріальну контору станом на 16.03.2021 року не зверталися. Згідно з ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Таким чином, враховуючи те, що відповідачі від прийняття спадщини до майна померлої [PERSON] не відмовилися, станом на день її смерті проживали спільно, за однією адресою, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вважаються такими, які прийняли спадщину до майна померлої [PERSON] , до складу якого також входять кредитні зобов`язання померлої. Станом на 26.26.2020 року, тобто на момент смерті [PERSON] , її заборгованість перед банком становить 6583,43 грн. та складається з заборгованості за тілом кредиту. Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частиною 1 ст. 1054 ЦК України встановлено що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що внаслідок невиконання умов договору померлою [PERSON] , були порушені права Банку, як кредитодавця. Відтак, оцінюючі представлені позивачем докази та наведені аргументи, суд приходить до висновку, що позов є підставним та підлягає до задоволення в повному обсязі. Крім того, в силу дії 141 ЦПК України, з відповідачів слід стягнути в користь позивача судові витрати.

Outcome: approved