Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-12 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явленого позову. У листопаді 2021 року до суду звернулась [PERSON] з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що вона та донька [PERSON] є власниками по 1/2 частин житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . В цьому об`єкті нерухомого майна зареєстровано місце проживання [PERSON] , який є колишнім чоловіком позивача і вже не є членом сім`ї позивача та не є власником майна. Так, відповідач подарував належну йому Ѕ частину в будинку доньці сторін. З початку 2020 року відповідач забрав свої речі та виїхав з будинку, потім сторони розірвали шлюб. Тому [PERSON] просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . 2. Процесуальні дії по справі. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 19 листопада 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку загального позовного провадження (а.с.28). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 16 лютого 2022 року (а.с.43) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач підтримує позов та наполягає на його задоволенні. [PERSON] не з`явився у судове засідання. Він у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. 3. Обставини, встановлені судом. Сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 серпня 2020 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано (а.с.20). На підставі договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 26 липня 2019 року (а.с.4-9) позивач стала власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки під ним. [PERSON] було виділено в натурі 1/2 частини цього будинку та земельної ділянки під ним, що підтверджується відповідними Договорами від 11 червня 2020 року (а.с.16-19). В подальшому [PERSON] подарував належну йому Ѕ частку житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки під ним [PERSON] . Вказана обставина підтверджується копіями договорів дарування Ѕ частки житлового будинку та Ѕ частки земельної ділянки від 11 червня 2020 року (а.с.10-15). З інформації реєстраційної служби Бориспільської міської ради (а.с.21) вбачається, що у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] зареєстровано 3 особи. Зі змісту акта обстеження житлово-побутових умов від 01 листопада 2021 року (а.с.22) вбачається, що в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] проживають [PERSON] , 1989 р.н., [PERSON] , 2014 р.н. 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Згідно із частиною 1\~статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядженням своїм майном. У відповідності до\~статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. У разі порушення своїх прав власник згідно зі статтею 391 ЦК України має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно із частиною 1\~статті 383 ЦК України\~власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Відповідно до\~статті 405 ЦК України\~члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що вона є колегою позивача, вона товаришувала з сторонами по справі. Їй відомо, що з початку 2020 року [PERSON] виїхав зі спірного будинку, на тепер він має нову сім`ю, і тільки іноді приходить до будинку, щоб відвідати дитину. Свідок [PERSON] суду повідомив, що є колегою та сусідом позивача. Йому відомо, що сторони переїхали у 2019 році у будинок за адресою: [ADDRESS] , а вже з 2020 року позивач живе з донькою сама, без [PERSON] . Свідок допомагає [PERSON] в дрібному ремонті в будинку. В матеріалах цивільної справи наявні докази на підтвердження того, що [PERSON] втратив статус члена сім`ї [PERSON] , та з лютого 2020 року фактично не проживає у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , належному позивачу та доньці сторін. В той же час, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження поважності причин відсутності відповідача у вказаному об`єкті нерухомого майна. З огляду на це суд вважає допустимим визнати [PERSON] , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме, житловим будинком за адресою: [ADDRESS] . 6.Розподіл судових витрат. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. [PERSON] сплатила судовий збір в розмірі 908 гривень 00 копійок, що підтверджується квитанцією (а.с.1). Пред`явлений нею позов задоволений, а тому з [PERSON] на користь позивача слід стягнути понесені нею витрати на оплату судового збору.

Outcome: approved