Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-19 00:00:00

Позивач звернувся до Новоархангельського районного суду з позовом про визнання договору оренди землі недійсним та скасування державної реєстраці, зазначивши, що 27 квітня 2009 року [PERSON] набув право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 загальною площею 5,68 га на території Вільшанської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.09.2008 року, реєстр №2476, ВКТ №056028. На момент вступу в спадщину за заповітом, [PERSON] , зі слів родичів, було відомо, що успадкована ним земельна ділянка перебуває в оренді у ФГ Баліцького Миколи Васильовича на підставі договору оренди земельної ділянки укладеного ще зі спадкодавцем. Однак самого договору йому передано не було, а тому щодо умов та строку дії даного договору позивач обізнаний не був. Спадкодавець, отримуючи свого часу від орендаря орендну плату, вважав, що строк дії раніше укладеного договору оренди ще не сплинув. Лише в 2017 році, [PERSON] звернувся до відповідача з метою з`ясувати, коли саме закінчується строк дії раніше укладеного договору оренди землі та отримати його копію. Отримавши копію договору виявилось, що орендодавцем зазначено не спадкодавця, а самого [PERSON] та саме від його імені виконано підпис в новому договорі. Оскаржуваний договір оренди не містить навіть дати його складання та підписання, а лише наявні відомості, щодо державної реєстрації договору, проведеної Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 20.08.2010 року за №041037600036. Вказаний договір, акт прийому-передачі земельної ділянки в натурі та акт визначення меж земельної ділянки в натурі [PERSON] не підписував, підписи у договорі оренди виконані не ним, а іншою невідомою особою, повноважень за довіреністю на підписання договору оренди, акту прийому передачі земельної ділянки в натурі та акту визначення меж земельної ділянки в натурі, нікому не передавав. Оскільки вирішити спір в добровільному порядку неможливо позивач вимушений звернутись до суду з даним позовом, просив: - визнати недійсним договір оренди землі без номера та дати, укладеного між [PERSON] та ФГ Баліцького Миколи Васильовича щодо земельної ділянки з кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 загальною площею 5,68 га на території Вільшанської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області та скасувати державну реєстрацію договору оренди землі, проведеної Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК» у Державному реєстрі земель від 20.08.2010 року за №041037600036; - визнати недійсним договір оренди землі між [PERSON] та ФГ Баліцького Миколи Васильовича, щодо земельної ділянки з кадастровим номером 3523683900:02:000:0414 загальною площею 5,68га, на території Вільшанської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області та скасувати державну реєстрацію договору оренди землі, проведеної Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК» у Державному реєстрі земель від 22.11.2012 року за №352360004004380. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, про день і час розгляду справи повідомлені в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України, причини неявки суду не відомі. Відповідач\~\~-\~ФГ\~Баліцького\~М.В.,\~та його представник в засідання не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлені в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України, причини неявки суду не відомі. При цьому в матеріалах справи міститься відзив відповідача. \~ \~ \~ \~ \~ \~Третя\~особа\~\~ [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлений в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України, причини неявки суду не відомі. За вказаних обставин суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що предметом спору в даній справі є визнання недійсними договорів оренди, які регулюються нормами ЗК України та ЦК України, Законом України «Про оренду землі». В судовому засіданні встановлено, що 27 квітня 2009 року [PERSON] набув право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 загальною площею 5.68га. на території Вільшанської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.09.2008 року, реєстр №2476, ВКТ №056028. На момент вступу в спадщину за заповітом, [PERSON] , зі слів родичів, було відомо, що успадкована ним земельна ділянка перебуває в оренді у ФГ Баліцького Миколи Васильовича на підставі договору оренди земельної ділянки укладеного ще зі спадкодавцем. Однак самого договору йому передано не було, а тому щодо умов та строку дії даного договору позивач обізнаний не був. Спадкодавець, отримуючи свого часу від орендаря орендну плату, вважав, що строк дії раніше укладеного договору оренди ще не сплинув. Лише в 2017 році, [PERSON] звернувся до відповідача з метою з`ясувати, коли саме закінчується строк дії раніше укладеного договору оренди землі та отримати його копію. Отримавши копію договору виявилось, що орендодавцем зазначено не спадкодавця, а самого [PERSON] та саме від його імені виконано підпис в новому договорі. Оскаржуваний договір оренди не містить навіть дати його складання та підписання, а лише наявні відомості, щодо державної реєстрації договору, проведеної Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 20.08.2010 року за №041037600036. Вказаний договір, акт прийому-передачі земельної ділянки в натурі та акт визначення меж земельної ділянки в натурі [PERSON] не підписував, підписи у договорі оренди виконані не ним, а іншою невідомою особою, повноважень за довіреністю на підписання договору оренди, акту прийому передачі земельної ділянки в натурі та акту визначення меж земельної ділянки в натурі, нікому не передавав. У відповідності до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії КР №044838 від 27.04.2009 року, [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.09.2008 року, реєстр №2473 ВКГ №056027, є власником земельної ділянки, розташованої у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, загальною площею 5,68 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 (т. 1 а.с. 158). Згідно договору оренди без номеру і без дати [PERSON] передав, а Фермерське господарство [PERSON] прийняло земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 5,68 га, терміном на 20 років, з орендною платою в розмірі 3% нормативної грошової оцінки. Згідно п. 40 Договору перехід права власності на орендовану земельну ділянку до другої особи, а також реорганізація юридичної особиорендаря не є підставою для зміни (розірвання) для зміни умов або розірвання договору; право на орендовану земельну ділянку у разі смерті фізичної особи орендаря, засудження або обмеження її дієздатності за рішенням суду переходить до спадкоємців або інших осіб, які використовують цю земельну ділянку разом з орендарем. Договір підписано і завірено печаткою підприємства (т. 1 а.с. 7-10). Відповідно до договору оренди без номеру від 18.10.2012 р. [PERSON] передав, а Фермерське господарство [PERSON] прийняло земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 5,68 га, терміном на 20 років, з орендною платою в розмірі 3% нормативної грошової оцінки. Згідно п. 40 Договору перехід права власності на орендовану земельну ділянку до другої особи, а також реорганізація юридичної особиорендаря не є підставою для зміни (розірвання) для зміни умов або розірвання договору; право на орендовану земельну ділянку у разі смерті фізичної особи орендаря, засудження або обмеження її дієздатності за рішенням суду переходить до спадкоємців або інших осіб, які використовують цю земельну ділянку разом з орендарем. Договір підписано і завірено печаткою підприємства (т. 1 а.с. 151-153). Згідно з Витягом з Державного земельного кадастру№НВ-3510486922019 від 16.12.2019 р. земельна ділянка розташована у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, загальною площею 5,6787 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523683900:02:000:0414 належить на праві власності [PERSON] , який 22.22.2012 року уклав Договір оренди з ФГ [PERSON] строком на 20 років (т. 1 а.с. 11-16). Відповідно до Витягу з Державного земельного кадастру №НВ-3510486632019 від 16.12.2019 р. земельна ділянка розташована у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, загальною площею 5,6787 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 належить на праві власності [PERSON] , який 20.08.2010 року уклав Договір оренди з ФГ [PERSON] строком на 20 років (т. 1 а.с. 17-21). З огляду на Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна земельна ділянка розташована у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, загальною площею 5,6787 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523683900:02:000:0414 належить на праві власності [PERSON] , підстава виникнення права власності договір міни, серія та номер 1459 від 25.07.2017 р., підстава внесення запису Рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер 36301331 від 25.07.2017 р.(т. 1 а.с. 50). А також на Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна земельна ділянка розташована у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, загальною площею 5,6787 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523683900:02:000:0423 належить на праві власності [PERSON] , підстава виникнення права власності договір міни, серія та номер 1458 від 25.07.2017 р., підстава внесення запису Рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер 36299495 від 25.07.2017 р.(т. 1 а.с. 51). Згідно відповіді 11/117/20 від 16.07.2020 р. відділу у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, виходячи із «Книг записів державної реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі» зареєстровано: - договір оренди земельної ділянки між [PERSON] та ФГ Баліцького Миколи Васильовича, та зареєстрований у Новоархангельському відділі Кіровоградської філії ДП «ЦДЗК» від 20.08.2010 р. за №041037600036, на 20 років; - договір оренди земельної ділянки між [PERSON] та ФГ Баліцького Миколи Васильовича, та зареєстрований у відділі Держкомзему у Новоархангельському районі від 22.11.2012 р. за №352360004004380, на 20 років (т.1. а.с. 150). Згідно Висновку\~експерта за\~результатами проведення\~судової почеркознавчої\~ експертизи\~№1831/1832/2199/21-27\~від 04.06.2021\~р.:\~-підпис\~від імені\~ [PERSON] \~у договорі\~оренди земельної\~ділянки без\~дати,\~укладеному між\~ [PERSON] та\~ Фермерським\~господарством Баліцького\~Миколи Васильовича,\~зареєстрованому у\~Новоархангельському відділі\~КРФ ДП\~«ЦЗДК» від\~20.08.2010\~р.\~за №041037600036,\~який міститься\~на 5-ій\~сторінці у\~розділі «Підписи\~сторін» в\~графі «Орендодавець»\~-\~виконаний самим\~ [PERSON] ;\~- підпис від імені [PERSON] у договорі оренди земельної ділянки від 18.10.2012 р., укладеному між [PERSON] та Фермерським господарством Баліцького Миколи Васильовича, зареєстрованому у Новоархангельському відділі КРФ ДП «ЦЗДК» від 22.11.2012 р. за №352360004004380, який міститься на 4-ій сторінці у розділі «Підписи сторін» в графі «Орендодавець» - виконаний не самим [PERSON] , а іншою особою, з деяким наслідуванням якогось справжнього підпису [PERSON] (т.2 а.с. 12-18). Приписами ст. 178 ЦПК України внормовано право відповідача викласти свої заперечення у відзиві на позовну заяву. 08 липня 2020 року від відповідача ФГ Баліцького М.В. надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого він позовні вимоги не визнав, вважав їх безпідставними і незаконними та просив відмовити у задоволенні позову повністю посилаючись на наступне: \~ \~ \~ \~- щодо складу учасників вважає недоречним включення до переліку учасників даної справи, в якості третьої особи [PERSON] , оскільки будь-які права на спірні земельні ділянки під кадастровими номерами 3523683900:02:000:0423 та 3523683900:02:000:0414 у [PERSON] припинилися на підставі договорів міни №1458 та №1459 від 25.07.2017 р., відтак рішення у даному спорі, зміст якого полягатиме у встановленні наявності чи відсутності у ФГ Баліцького М.В. права користування земельними ділянками жодним чином не може вплинути на права та обов`язки [PERSON] , ні щодо теперішнього власника землі позивача [PERSON] , ні щодо її користування відповідачем ФГ Баліцького М.В; \~ \~ \~ \~- щодо загальних підстав невизнання позовних вимог, відомості про реєстрацію спірних договорів оренди земельних ділянок перебувають в Державному реєстрі земель та у Державному земельному кадастрі з 20.08.2010 р. та з 22.11.2012 р. Ці відомості мають статус відкритих і могли бути в будь-який момент безперешкодно отримані власником землі. Факт отримання [PERSON] витягів з Державного земельного кадастру не залишають сумнівів про його поінформованість з 19.04.2017 р. про існування спірних договорів земельних ділянок. Оскільки спірні договори оренди земельних ділянок були укладені з їх попереднім власником [PERSON] , до набуття на них будь-яких прав [PERSON] , то доводи позивача [PERSON] про неправомірність укладення зазначених договорів без узгодження з ним не заслуговують на увагу при вирішенні цього спору. Зазначені вище обставини у сукупності дають підстави для висновку, що [PERSON] на момент укладення з позивачем [PERSON] договорів міни земельних ділянок достовірно знав про встановлення на них обтяження орендою на користь ФГ Баліцького М.В. на підставі спірних договорів оренди землі. На думку представника відповідача, гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення про яке стверджує позивач було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. У постанові Верховного суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 04.07.2018 року у справі №520/10060/16-ц (провадження №61-5085сво18) викладений правовий висновок, згідно з яким, визнаючи недійсним договір, головною умовою, яку повинні встановити суди є наявність порушених прав і законних інтересів особи, яка оспорює зазначені договори; \~ \~ \~ \~-\~щодо вимог\~про визнання\~недійсним \~та про\~скасування державної\~реєстрації договору\~оренди \~земельної ділянки\~під кадастровим\~номером 3523683900:02:000:0423,\~зареєстрованого Новоархангельським\~відділом КРФ\~ДП «ЦДЗК`у\~Державному реєстрі\~земель \~20.08.2010\~року,\~оскільки оспорюваний\~договір оренди\~земельної ділянки\~з кадастровим\~номером 3523683900:02:000:0423 зареєстрований Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК» у Державному реєстрі земель 20.08.2010 року є дійсним та чинним, то підстави для скасування його державної реєстрації відсутні; \~ \~ \~ \~- щодо вимог про визнання недійсним та про скасування державної реєстрації договору оренди земельної ділянки під кадастровим номером 3523683900:02:000:0414, зареєстрованого Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК`у Державному реєстрі земель 22.11.2012 року, оскільки оспорюваний договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером 3523683900:02:000:0414 зареєстрований Новоархангельським відділом КРФ ДП «ЦДЗК» у Державному реєстрі земель 22.11.2012 року є дійсним та чинним, то підстави для скасування його державної реєстрації відсутні. Згідно зі ст. 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Відповідно до ст.14 Закону України «Про оренду землі», форма договору оренди землі договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально. Згідно зі ст. 16 Закону України «Про оренду землі» укладення договору оренди земельної ділянки із земель приватної власності здійснюється за згодою орендодавця та особи, яка згідно із законом вправі набувати право оренди на таку земельну ділянку. У відповідності до ч. 2,3,4,5 ст. 203 ЦК України, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Підставою недійсності правочину (ч. 1 ст. 215 ЦК України) є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Положенням ст. 207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Стаття 208\~ЦК України,\~визначає що\~правочини між фізичною та юридичною особою, належить вчиняти у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Як у частині першій\~статті 215 ЦК України, так і у\~статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину. У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли. \~ \~ \~ \~При цьому, позивач вважає, що укладення оскаржуваного договору оренди землі, за відсутності волевиявлення, порушує законні права, як власника, та є підставою для визнання такого правочину недійсним, виходячи з наступного. Своє волевиявлення учасник правочину виявляє в момент досягнення згоди з усіх істотних умов, складання та скріплення підписом письмового документу, у якому фіксуються правові наслідки. правочин укладений за відсутності волевиявлення особи тягне за собою його недійсність. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. Згідно із частиною першою\~статті 627 ЦК України\~і відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.\~Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди\~(частина перша\~статті 638 ЦК України). За змістом\~абз.\~5\~п.\~5\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~06.11.2009\~р.\~№ 9\~Про судову\~практику розгляду\~цивільних справ\~про визнання\~правочинів недійсними відповідно до статей 215 та 216 ЦК ( 435-15 ) вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц. Відповідно до положень частини 2 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно із частиною другою\~статті 152 ЗК України\~власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. \~ \~ \~ \~Власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки (пункт "д" частини першої\~статті 156 ЗК України). За змістом\~статті 157 ЗК України\~відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють, зокрема, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно з пунктом 1 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року N 284, власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні, в тому числі, неодержанням доходів у зв`язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок. Відповідно до пункту 3 Порядку, відшкодуванню підлягають збитки власників землі, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. При цьому неодержаний доход - це доход, який міг би одержати власник землі, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її тимчасового зайняття, обмеження прав, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян. Що стосується позиції відповідача щодо застосування норм позовної давності, слід зазначити, що нормою ст. 256 ЦК України встановлено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.Статтею 257 ЦК України передбачена загальна позовна давність тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Отже, оскільки, про порушення свого права, тобто про наявність спірного договору оренди, позивач дізнався лише в 2017 році, що в розумінні частини першої статті 261 ЦК України є моментом початку перебігу строку позовної давності, тому в даному випадку строк позовної давності не є пропущеним, факт отримання ним орендної плати, не свідчить про його обізнаність щодо існування оспорюваного договору оренди землі без дати та номеру, яким порушено його право, а тому відсутні підстави застосування норми передбаченої ч.4 ст. 267 ЦК України. \~ \~ \~ \~Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~Ч. 1 ст. 77 ЦПК передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із ч. 2 ст. 78 ЦПК обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу, дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. \~ \~ Враховуючи, що кожна сторона повинна надати докази в підтвердження чи спростування доводів іншої сторони, при цьому, відповідач не надав такого доказу, тому за вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, аргументи позивача доведені матеріалами справи, права були порушені зі сторони відповідача, а тому підлягають захисту судом в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Стосовно компенсації позивачу судових витрат та витрат на правову допомогу, суд приходить до наступних висновків: \~ \~ \~ \~Так положеннями ч. 1, п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~ \~ \~ \~Стаття 59 Конституції гарантує кожному право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. \~ \~ \~ \~В постанові Верховного Суду від 13.02.2019 р. у справі №756/2114/17, «при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критеріїв реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), і розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішеннях від 12 жовтня 2006 р. у справі «Двойних проти України», від 10 грудня 2009 р. у справі «Гімайдуліна і інші проти України», від 23 січня 2014 р. у справі «East/West Alliance Limited проти України», від 26 лютого 2015 р. у справі «Баришевський проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим. Судзазначає,що розгляд цивільних справ проводиться в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь справі, при цьому суд приймає до розгляду тільки ті докази, які мають значення по справі. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.ч. 1, 2ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом. \~ \~ \~ \~Відповідно дост. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат : 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою , включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Також діючим законодавством передбачено, що при визначенні розміру компенсації суду слід враховувати розумність витрат, тобто відповідність понесених стороною витрат складності, обсягу та характеру наданої адвокатом (іншим фахівцем) допомоги. На доведення обсягу наданої правової допомоги суду може бути надано як доказ докладний письмовий звіт адвоката у конкретній справі, адресований клієнту. \~ \~ \~ \~Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (наприклад, квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). \~ \~ \~ \~На підтвердження надання позивачу правничої допомоги суду надано: договір про надання правничої допомоги із зазначенням переліку виконаних робіт та їх вартості, \~ \~ \~ \~Зважаючи на викладене, враховуючи принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 8\~ст. 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. \~ \~ \~ \~Відповідно до приписів ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на задоволення позовних вимог в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача, сплачений ним при подачі позову судовий збір. Враховуючи викладене та

Outcome: approved