Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-13 00:00:00

1.Позиція позивача. У вересні 2020 року до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов зазначений позов, за яким позивач [PERSON] , просить: -розірвати шлюб між нею, [PERSON] та [PERSON] зареєстрований 21 жовтня 2011 року, відділом реєстрації актів цивільного стану Заводського відділу державної актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 534. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що 21 жовтня 2011 року уклала шлюб з відповідачем [PERSON] , зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Заводського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 534. Від даного шлюбу подружжя спільних дітей не мають. Відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя та на ведення господарства, відсутність взаєморозуміння, втрата почуття любові та поваги один до одного стали підставою для звернення з даним позовом. На даний час між позивачем та відповідачем склалися неприязні стосунки, а тому надання часу для примирення не дасть позитивного результату. На даний час сім`я фактично припинила своє існування. Подружжя проживають окремо один від одного, не ведуть спільного господарства, мають різні бюджети. 2. Позиція відповідача. Відповідач, [PERSON] не визнав позовні вимоги про що через канцелярію суду подав відповідну заяву. 3. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач, [PERSON] подала до суду заяву, зазначила, що позовні вимоги підтримує, позов просить задовольнити, справу розглянути за своєю відсутністю (а.с.12, а.с.13, а.с.34). Відповідач, [PERSON] через канцелярію суду 04 червня 2021 року подав клопотання про відкладення розгляду справи, зазначив, що має намір подати відзив (а.с.21). 10 серпня 2021 року через канцелярію суду відповідачем [PERSON] подано клопотання про відкладення розгляду справи. Згідно до змісту клопотання відповідач зазначив, що має намір подати відзив на позовну заяву (а.с.27). 11 січня 2022 року через канцелярію суду від відповідача надійшла заява про відкладення слухання справи з метою надання часу для примирення (а.с.35). 4. Процесуальні питання пов`язанні з розглядом справи. 19 вересня 2020 року позивач звернулася з позовною заявою про розірвання шлюбу до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області (а.с.2-3). 06 квітня 2021 року ухвалою Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.14). 04 червня 2021 року в приміщенні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області відповідачем [PERSON] отримано копію позовної заяви з доданими до неї документами (а.с.20). 04 червня 2021 року через канцелярію суду від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Згідно до змісту клопотання відповідач просить відкласти слухання по справі, надати час для подання відзиву на позовну заяву (а.с.21). 10 серпня 2021 року через канцелярію суду від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про відкладення слухання по справі. Згідно до змісту клопотання, просить судове засідання відкласти на іншу дати, надати час для подання відзиву на позовну заяву. Крім того просить суд надати час на примирення (а.с.27). Ухвалою суду від 10 серпня 2021 року клопотання відповідача, [PERSON] про надання часу на примирення задоволено частково, надано строк тривалістю два місяці до 10 жовтня 2021 року (а.с.28). Ухвалою суду від 11 жовтня 2021 року провадження у цивільній справі № 208/6132/20 за позовом [PERSON] до\~ [PERSON] «про розірвання шлюбу» поновлено (а.с.31-32). До судового засідання призначеного на 11 січня 2022 року, 20 грудня 2021 року через канцелярію суду від позивача [PERSON] надійшла заява згідно до змісту якої, просить розглядати справи без її участі, позов просить задовольнити, примирення не досягнуто, з боку відповідача триває образлива поведінка (а.с.34). 11 січня 2022 року через канцелярію суду від відповідача, [PERSON] надійшло клопотання згідно до змісту якого, просить відкласти розгляд справи та надати ще час на примирення терміном три місяці (а.с.35). Ухвалою суду від 11 січня 2022 року у задоволенні клопотання відповідача про надання часу на примирення відмовлено. В судове засідання призначене на 14 квітня 2022 року відповідач не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений згідно до вимог ст. 130 ЦПК України, заяв та\~клопотань не\~подавав,\~причину неявки\~суду не\~повідомляв. Крім того, відповідач не скористався своїм правом та не подав в строк, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття позовного провадження, відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, та докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтується заперечення. У відповідності до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 5. Фактичні обставини встановлені судом. Як встановлено судом, сторони перебувають у шлюбі з 21 жовтня 2011 року, зареєстрованому Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області,\~актовий запис\~№534,\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про одруження\~серії [NUMBER] (а.с.7). Дошлюбним прізвищем\~позивача [PERSON] є « [PERSON] », що підтверджено копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.7). Подружжя спільних дітей не мають. Спору про поділ майна сторони не мають. Як встановлено, сторони припинили подружні стосунки, з квітня 2019 року припинили ведення спільного господарства, не мають спільного сімейного бюджету та не піклуються один про одного, перебування у зареєстрованому шлюбі шкодить їх інтересам, а тому зберегти шлюб не є можливим. 6. Правові норми законодавства застосовані судом. Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України). Відповідно до положень ст. 3 Сімейного Кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Як вбачається із встановлених обставин спору, примирення між сторонами не є доцільним. Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення. Згідно з\~ст. 112 Сімейного Кодексу України, шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхньої дитини, що мають істотне значення. При цьому, як вбачається з роз`яснень пленуму Верховного Суду України, наданих у п.8\~Постанови від 21грудня 2007 року N11«Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»\~розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (ст. 109 СК), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей. Для захисту інтересів неповнолітніх дітей суд має перевірити зміст письмових договорів, які подружжя подає під час розгляду справи про розірвання шлюбу. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена\~Конституцією України\~охорона сім`ї державою полягає, зокрема, у тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Згідно зі ст.\~113\~Сімейного Кодексу\~України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до\~ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей. Згідно зі\~ст. 24 СК України,\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. 7. Висновки та мотиви прийнятого рішення. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе. Позивач скористався правом та звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, наполягає на розірванні шлюбу. Як встановлено судом, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін. Збереження шлюбу можливе лише на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати\~шлюб з відповідачем. Відповідач, в свою чергу визнав позовні вимоги, в повному обсязі, вважає, що збереження шлюбу та подальше перебування у шлюбі не можливим. Враховуючи неодноразові клопотання відповідача [PERSON] про відкладення судових засідань для надання йому можливості подати відзив на позовну заяву, станом на 14 квітня 2022 року відповідач не скористувався своїм та правом та не подав відзив. Крім того, за наданий судом строк на примирення терміном два місяці подружжя так і не дійшло згоди про що свідчать відповідні заяви позивача та відповідача. Приймаючи до уваги позиції сторін, суд вважає, що причини, що спонукають позивача \~наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню. 8. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи. Згідно до\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача ;\~2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи наведене, сплачений позивачем при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір, що підтверджується квитанцією №0.0.1830442593.1 від 10 вересня 2020 року у сумі 878 (вісімсот сімдесят вісім) гривень 80 копійок (а.с.1) - підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved