Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-18 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін Представник позивача - адвокат Іллінський О.В. звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимоги позову обгрунтовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] . Позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини за законом після померлого батька з поважної причини, оскільки він відноситься до категорії людей з підвищеним ризиком захворювання на COVID-19 та у нього погіршився стан здоров`я він був вимушений дотримуватись жорстких обмежень у спілкуванні із сторонніми особами, у зв`язку з чим утримувався від відвідування громадських місць. Після покращення самопочуття та максимального спаду показників захворюваності на коронавірусну хворобу, позивач звернувся до Рокитнянської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса №475/02-31 від 27 серпня 2021 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, що стало підставою для звернення до суду для визнання додаткового строку для прийняття спадщини. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Позовна заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 31 серпня 2021 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 31 серпня 2021 року зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 03 вересня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, а саме: спадкової справи, заведеної Рокитнянською державною нотаріальною конторою після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . Розгляд справи призначено на 11 годину 00 хвилин 30 вересня 2021 року. Зазначена ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов. 30 вересня, 17 листопада, 27 грудня 2021 року та 09 лютого 2022 року справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному та призначено до розгляду 19 квітня 2022 року. Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Однак, через канцелярію суду, подав заяву відповідно до якої, він позов підтримує повністю та просить розглядати справу у його відсутності. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання свого предстаника не надіслав. Представник відповідача, О. Слободяник подала, через канцелярію суду, заяву в якій зазначено, що відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі, не заперечує щодо їх задоволення та розгляду справи за наявними у справі матеріалами за відсутності представника Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області. За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Острівської сільської ради Рокитнянського району Київської області 13 жовтня 2020 року, після смерті якого відкрилась спадщина на спадкове майно. Позивачеві було відомо, що в АТ "Ощадний банк України" був відкритий рахунок на ім`я батька, на якому зберігаються його грошові кошти. Після смерті батька позивач мав звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в порядку ст. 1269 ЦПК України. Разом з тим, на день смерті батька позивач майже досяг 59 річного віку та перебував у хворобливому стані обтяжений поганим самопочуттям, але за медичною допомогою не звертався. При цьому позивач розумів, що згідно свого віку відноситься до категорії людей з підвищеним ризиком захворювання на Соvіd-19, у зв`язку з чим прислухався та виконував поради спеціалістів про максимальне обмеження пересування, спілкування та відвідування різних установ та організацій. Позивачеві було відомо, що з 17.03.2020 в Україні був введений режим жорсткого карантину у зв`язку з пандемією Соvіd -19, у зв`язку з чим протягом тривалого періоду часу було заборонено пересування громадян та їх поява у громадських місцях, особливо це стосувалось громадян старшого віку. Після закінчення періоду жорсткого карантину позивач був вимушени дотримуватись обмежень у пересуванні по місту та у спілкуванні зі сторонніми особами з мотивів власної безпеки у зв`язку з тим, що за станом здоров`я відносився до категорії вразливих до хвороби осіб. Після максимального спаду захворюваності в Україні на Соvіd-19, зняття карантинних обмежень, покращення власного самопочуття та маючи намір прийняти спадщину позивач звернувся до Рокитнянської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса №475/02-31 від 27 серпня 2021 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, що стало підставою для звернення до суду для визнання додаткового строку для прийняття спадщини. Посилаючись на положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України позивач просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Листом Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області від 15 вересня 2021 року № 512/нар.01.16 повідомлено про те, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , Рокитнянською районною державною нотаріальною конторою Київської області не заводилась. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦПК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, згідно з с. 1261 ЦПК України. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені ним причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні. Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Зважаючи на те, що відповідач Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області заявою №03-06-508 від 22.02.2022 визнала позовні вимоги в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення та у суду відсутні обґрунтовані сумніви щодо добровільності їх визнання, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved