Jurisdiction: civil
Date: 2022-05-12 00:00:00

У січні 2022 року позивач акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на наступні обставини.\~ 04 лютого 2019 року між публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» (відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 5 червня 2019 року № 568 «Питання акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» змінено тип публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» з публічного на приватне та перейменовано його в акціонерне товариство «Державний ощадний банк України») та [PERSON] укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб на відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), шляхом підписання заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № 275252711/010817. Згідно з п. 3.1 заяви про приєднання, шляхом підписання заяви про приєднання до договору, клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці банку та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. За умовами п. 3.4 заяви про приєднання, банк на підставі наданих клієнтом документів відкриває поточний рахунок за тарифним пакетом «Мій комфорт». Банк відкриває рахунок № [NUMBER] в гривні, на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку, та надає клієнту платіжну картку типу «Моя картка» та ПІН-конверт до неї (за наявності). Пунктом 1.4 розділу 1 договору визначено, що акцептування пропозиції АТ «Ощадбанк» здійснюється фізичними особами, які у правовідносинах, що регулюються умовами договору, діють як фізичні особи, що не є підприємцями, шляхом подання банку належним чином оформленої та підписаної заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за формою, запропонованою банком, у двох примірниках за умови одночасного подання документів та відомостей, необхідних для з`ясування особи, суті діяльності та фінансового стану, тощо. Відповідно до п. 1.9 розділу 1 договору, відсутність відмови банку від укладення договору з фізичною особою підтверджується підписом, належним чином уповноваженого представника банку, скріпленого відбитком печатки банку, на обох примірниках заяви про приєднання до договору комплексного обслуговування фізичних осіб. Відповідно до п. 1.13 розділу 1 договору, тарифи банку, належним чином оформлені клієнтами заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, інші види заяв встановленої банком форми, використання яких передбачено мовами договору, є невід`ємною частиною договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Невід`ємною частиною договору також є інші документи, якщо це прямо передбачено умовами договору або чинного Законодавства. Згідно із п. 3.1 розділу ІІІ договору, договір визначає умови та порядок здійснення банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг банку. Згідно з умовами цього договору банк, у разі приєднання клієнта до договору, зобов`язується надавати клієнту визначені договором та обрані клієнтом послуги, а клієнт зобов`язується їх оплатити в розмірах та в порядку, передбачених договором і тарифами. Клієнт, укладаючи договір, підтверджує усвідомлення того, що підписуючи заяву про приєднання, він укладає договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, наведених в цьому пункті договору, в тому числі кредитний договір, та усвідомлює правові наслідки, що зумовлені укладанням таких договорів. За змістом п.п. 2 п. 3.3 розділу ІІІ договору, правовідносини банківського кредиту на умовах, визначених цим договором, виникають з дня підписання уповноваженим представником банку заяви про приєднання, якщо інше не передбачене умовами договору. Згідно із п. 3.11 розділу III договору, укладаючи договір, клієнт погоджується з умовами та способом надання послуг та розміром винагород за надані послуги, що передбачений тарифами банку. Банк пропонує надання послуг на умовах та у спосіб, передбачений договором, перелік послуг не є вичерпним і в процесі діяльності банку може бути змінений, клієнт погоджується з такою умовою, укладаючи договір. Розміри плати за послуги, які надаються банком, згідно з пп. 3 п. 3.2 розділу III цього договору, проценти, тощо визначаються в умовах користування кредитною лінією (кредитом) та інших документах, які є невід`ємними частинами кредитного договору. Для отримання кредиту, клієнт подає особисто або через третіх осіб, які надають банку відповідні послуги, до банку підписану заяву про приєднання, за встановленою банком формою, документи згідно з визначеним банком переліком (п.п. 1.1.2). Договір, в тому числі заява про приєднання, заява на встановлення (збільшення) кредиту (якщо така подається, відповідно до умов обслуговування, встановлених банком), паспорт споживчого кредиту, таблиця сукупної вартості кредиту та умови користування кредитною лінією (кредитом) є кредитним договором, укладеним між банком та клієнтом (п.п.1.1.3). Клієнт проінформований та погоджується з тим, що розрахунок загальних витрат та орієнтовної сукупної вартості за кредитом в паспорті та таблиці визначені банком, виходячи з максимальних параметрів кредитування, наведених в умовах користування кредитною лінією (кредитом). Клієнт, шляхом підписання заяви про приєднання, також здійснює підписання власноручним підписом паспорту та таблиці, які є невід`ємними частинами договору та цим самим підтверджує ознайомлення з необхідною інформацією у формі паспорту та таблиці до моменту укладення договору (додаток 5 до договору), у зв`язку з чим банк визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації згідно з частинами 2 та 3 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» (п.п. 1.3.2). За змістом п. 1.6 розділу XXII договору, банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на картковий рахунок клієнта (п.п. 1.6.1). При визначенні максимального розміру кредиту, згідно умов користування кредитною лінією (кредитом), банк керується внутрішніми нормативними документами та чинним законодавством України (п.п. 1.6.3). Згідно із додатком № 1 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб «Умови користування кредитною лінією (кредитом)» в редакції, чинній на момент укладання сторонами договору, максимальний розмір кредиту, що може бути встановлено клієнту відповідно до обраної ним програми кредитування, становить 250000,00 грн. із платою за користування кредитом процентною ставкою в розмірі 38% річних. За умовами договору клієнту встановлено відновлювану кредитну лінію в розмірі 65000,00 грн. Згідно із п. 1.8 розділу XXII договору, датою укладення договору є дата підписання заяви про приєднання уповноваженим представником (працівником) Банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів). Датою встановлення кредиту є дата направлення повідомлення про надання кредитної послуги та розмір кредиту. Відповідно до п. 1.9 розділу XXII договору, договір діє до повного виконання клієнтом всіх грошових зобов`язань за цим договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту на встановлення ліміту кредитування. Пунктом 1.12 розділу XXII договору, клієнт має право скористатись кредитом у разі відсутності власних коштів на рахунку на умовах та у розмірі, визначених цим договором та додатками, що є його невід`ємними частинами. За змістом п. 1.14 розділу XXII договору, строк користування кредитом встановлюється до дати закінчення строку дії платіжної картки, якщо умовами договору та/або додатками, що є його невід`ємними частинами не встановлено інше. При цьому, перевипуск банком платіжної картки на новий строк не вважається безумовним автоматичним продовженням строку користування Кредитом (п.п. 1.14.1). При перевипуску платіжної картки, кредит подовжується на відповідний строк дії нової платіжної картки, при цьому повне погашення кредиту на дату випуску нової платіжної картки не вимагається. У разі наявності заборгованості по кредиту, зі сплати комісійної винагороди, наявності несанкціонованого овердрафту по рахунку, перевипуск платіжної картки на новий строк не здійснюється, а клієнт повідомляється про необхідність погашення наявної заборгованості (п.п. 1.14.3). Відповідно до п. 1.18. розділу XXII договору, за користування кредитом клієнт зв`язаний сплачувати банку проценти в порядку та розмірах, визначених в умовах користування кредитною лінією (кредитом), що застосовуються до відповідної категорії клієнтів, в тому числі, з урахуванням змін умов кредитування, згідно пункту 11.1.3 розділу XX договору, що мають наслідком зміну категорії, до якої відноситься клієнт (п.п. 1.18.1). Проценти нараховуються методом факт/факт на фактично отриману клієнтом суму кредиту та за строк фактичного користування ним, починаючи з першого дня отримання кредиту включно, та до дня фактичного повернення кредиту (його частини), за виключенням випадків, передбачених кредитним договором та/або додатками до нього (п.п. 1.18.2). Клієнт зобов`язаний щомісячно здійснювати часткове повернення кредиту, шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання кредиту, передбаченими в умовах користування кредитною лінією (кредитом) (п.п. 1.18.4). Сплата нарахованих процентів за користування кредитом, обов`язкового щомісячного платежу, процентів за несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені заявою на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця, шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а платіжна картка при цьому блокується (п.п. 1.18.5). Згідно із п. 1.21 розділу XXII договору, за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та в строки, передбачені цим договором, в тому числі додатками, що є його невід`ємними частинами, банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Відповідно до п. 1.23 розділу XXII договору, будь-яке невиконання клієнтом умов договору та додатків, що є його невід`ємною частиною, породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором та його невід`ємними частинами. Сума заборгованості відповідача за договором, станом на 15.07.2021 року становить 72694 грн. 94 коп., що складається з: - заборгованість по основному боргу 64949,22 грн.; - проценти за користування кредитом 7401,23 грн.; - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 41,32 грн.; - пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом 7,60 грн.; - 3% річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу 116,47 грн.; - 3% річних від простроченої суми заборгованості по процентам 71,52 грн.; - інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по процентам 107,58 грн. В порушення приписів норм матеріального права відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання по договору. Просили суд стягнути з відповідача [PERSON] суму заборгованості в розмірі 72694,94 грн. та судового збору в розмірі 2270,00 грн. (а.с. 1-5). Ухвалою судді від 04 лютого 2022 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. (а.с. 46-47). В судове засідання представник позивача, адвокат Баклан Андрій Вікторович, який діє на підставі ордеру, серії ВВ № 1023558 від 26.04.2022 року та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (а.с. 59-60) не з`явився, через електронну пошту надіслав до суду клопотання, зареєстроване 27.04.2022 року за вх. № 11989 про розгляд справи у відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с. 56-58). Відповідач [PERSON] в судове засідання, яке було призначено на 11.03.2022 року о 11 год. 00 хв. не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявне поштове повідомлення про вручення поштового відправлення. Однак, на адресу суду повернувся поштовий конверт, в якому працівниками пошти зазначена причина повернення за закінченням терміну зберігання (а.с. 49). 11 березня 2022 року судове засідання було знято з розгляду та відкладено на 13 травня 2022 року о 11 год. 00 хв., у зв`язку з перебуванням судді у відпустці (а.с. 51). Відповідачу [PERSON] було вдруге направлено судову повістку про розгляд справи, яке призначено на 13.05.2022 року о 11 год. 00 хв. рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Із зазначеного поштового повідомлення вбачається, що судова повістка була вкинута в абонентську скриньку 05.04.2022 року, про слухання справи, яке відбудеться в Білоцерківському міськрайонному суді 13 травня 2022 року о 11 годині 00 хвилин (а.с. 53). Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-якому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У разі відсутності адресата (будь кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження, судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (ч. 1 ст. 131 ЦПК України). Також, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дат відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик, особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. А тому, відповідач [PERSON] повідомлявся про виклик до суду на інформаційному веб-сайті судової влади України, на 11 годину 00 хвилин 13 травня 2022 року за адресою: [ADDRESS] у справі про стягнення заборгованості, про що в матеріалах справи свідчить наявне оголошення (а.с. 54). Отже, суд вважає, що були застосовані всі заходи для сповіщення відповідача про розгляд цивільної справи та приходить до висновку, що відповідач [PERSON] про слухання справи, яке було призначено на 13 травня 2022 року був повідомлений завчасно, у відповідності до вимог Цивільно-процесуального кодексу України. З боку відповідача [PERSON] жодних заяв та клопотань на адресу суду не надходило. Також, не надходив і відзив і на позовну заяву акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк». Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки, належним чином повідомлений відповідач [PERSON] не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, не повідомивши суду про поважність причини неявки та не надав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи, а саме заочного, суд\~ вважає за необхідним по даній справі провести заочний розгляд. Ухвалою суду від 13.05.2022 року постановлено провести заочний розгляд справи у вищезазначеній цивільній справі. Відповідно до ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явились в судове засідання,\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача АТ «Державний ощадний банк» в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи,\~ що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. 04 лютого 2019 року між акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб на відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), шляхом підписання заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № 275252711/010817. Згідно з п. 3.1 заяви про приєднання, шляхом підписання заяви про приєднання до договору, клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці банку та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. За умовами п. 3.4 заяви про приєднання, банк на підставі наданих клієнтом документів відкриває поточний рахунок за тарифним пакетом «Мій комфорт». Банк відкриває рахунок № [NUMBER] в гривні, на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку, та надає клієнту платіжну картку типу «Моя картка» та ПІН-конверт до неї (за наявності). За змістом п. 4.1 заяви про приєднання та проставлянням власноруч свого підпису під цією заявою про приєднання клієнт: підтверджує своє письмове клопотання на отримання кредиту та усвідомлення того, що укладає договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), кредитного договору, умови яких викладені в особливій частині договору, та усвідомлює правові наслідки таких договорів; засвідчує підписання паспорту споживчого кредиту та таблиці сукупної вартості кредиту, які є невід`ємною частиною договору та розміщені на офіційному сайті банку; підтверджує, що він ознайомлений з умовами користування кредитною лінією (кредитом), паспортом споживчого кредиту, таблицею сукупної вартості кредиту, згідно вимог діючого законодавства, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, а також ознайомився із переліком потенційно доступних послуг, які йому можуть бути надані згідно умов договору; підтверджує та усвідомлює, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати йому розмір ліміту кредитування, в тому числі, здійснювати перерозподіл ліміту кредитування між різними кредитними послугами, на умовах, передбачених договором; підтверджує усвідомлення та розуміння свого права на відмову від отримання послуг, що пропонуватимуться банком, яке реалізується в порядку, передбаченому договором та зобов`язується своєчасно, у спосіб, строки та в порядку, визначеному в договорі та/або банком в момент пропонування послуги, вживати заходів, які б свідчили про його волевиявлення (надання згоди або відмови) щодо отримання послуги, яка пропонується банком; надає право та доручає АТ «Ощадбанк» здійснювати договірне списання коштів з усіх його рахунків, відкритих в АТ «Ощадбанк», без додаткових його розпоряджень для погашення будь-яких його грошових зобов`язань перед АТ «Ощадбанк», що випливають з умов Договору та/або будь-якого іншого договору, що укладений або буде укладений в майбутньому з банком. Згідно із п. 4.2 заяви про приєднання, всі терміни та скорочення, що вказані за текстом заяви, вживаються в значеннях, визначених договором, з якими клієнт ознайомлений на момент підписання заяви про приєднання. Пунктом 1.4 розділу 1 договору визначено, що акцептування пропозиції АТ «Ощадбанк» здійснюється фізичними особами, які у правовідносинах, що регулюються умовами договору, діють як фізичні особи, що не є підприємцями, шляхом подання банку належним чином оформленої та підписаної заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за формою, запропонованою банком, у двох примірниках за умови одночасного подання документів та відомостей, необхідних для з`ясування особи, суті діяльності та фінансового стану, тощо. Відповідно до п. 1.9 розділу 1 договору, відсутність відмови банку від укладення договору з фізичною особою підтверджується підписом, належним чином уповноваженого представника банку, скріпленого відбитком печатки банку, на обох примірниках заяви про приєднання до договору комплексного обслуговування фізичних осіб. Відповідно до п. 1.13 розділу 1 договору, тарифи банку, належним чином оформлені клієнтами заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, інші види заяв встановленої банком форми, використання яких передбачено мовами договору, є невід`ємною частиною договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Невід`ємною частиною договору також є інші документи, якщо це прямо передбачено умовами договору або чинного Законодавства. Згідно із п. 3.1 розділу ІІІ договору, договір визначає умови та порядок здійснення банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг банку. Згідно з умовами цього договору банк, у разі приєднання клієнта до договору, зобов`язується надавати клієнту визначені договором та обрані клієнтом послуги, а клієнт зобов`язується їх оплатити в розмірах та в порядку, передбачених договором і тарифами. Клієнт, укладаючи договір, підтверджує усвідомлення того, що підписуючи заяву про приєднання, він укладає договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, наведених в цьому пункті договору, в тому числі кредитний договір, та усвідомлює правові наслідки, що зумовлені укладанням таких договорів. За змістом п.п. 2 п. 3.3 розділу ІІІ договору, правовідносини банківського кредиту на умовах, визначених цим договором, виникають з дня підписання уповноваженим представником банку заяви про приєднання, якщо інше не передбачене умовами договору. Згідно із п. 3.11 розділу III договору, укладаючи договір, клієнт погоджується з умовами та способом надання послуг та розміром винагород за надані послуги, що передбачений тарифами банку. Банк пропонує надання послуг на умовах та у спосіб, передбачений договором, перелік послуг не є вичерпним і в процесі діяльності банку може бути змінений, клієнт погоджується з такою умовою, укладаючи договір. Розміри плати за послуги, які надаються банком, згідно з пп. 3 п. 3.2 розділу III цього договору, проценти, тощо визначаються в умовах користування кредитною лінією (кредитом) та інших документах, які є невід`ємними частинами кредитного договору. Для отримання кредиту, клієнт подає особисто або через третіх осіб, які надають банку відповідні послуги, до банку підписану заяву про приєднання, за встановленою банком формою, документи згідно з визначеним банком переліком (п.п. 1.1.2). Договір, в тому числі заява про приєднання, заява на встановлення (збільшення) кредиту (якщо така подається, відповідно до умов обслуговування, встановлених банком), паспорт споживчого кредиту, таблиця сукупної вартості кредиту та умови користування кредитною лінією (кредитом) є кредитним договором, укладеним між банком та клієнтом (п.п. 1.1.3). Клієнт проінформований та погоджується з тим, що розрахунок загальних витрат та орієнтовної сукупної вартості за кредитом в паспорті та таблиці визначені банком, виходячи з максимальних параметрів кредитування, наведених в умовах користування кредитною лінією (кредитом). Клієнт, шляхом підписання заяви про приєднання, також здійснює підписання власноручним підписом паспорту та таблиці, які є невід`ємними частинами договору та цим самим підтверджує ознайомлення з необхідною інформацією у формі паспорту та таблиці до моменту укладення договору (додаток 5 до договору), у зв`язку з чим банк визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації згідно з частинами 2 та 3 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» (п.п. 1.3.2). За змістом п. 1.6 розділу XXII договору, банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на картковий рахунок клієнта (п.п. 1.6.1). При визначенні максимального розміру кредиту, згідно умов користування кредитною лінією (кредитом), банк керується внутрішніми нормативними документами та чинним законодавством України (п.п. 1.6.3). Згідно із додатком № 1 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб «умови користування кредитною лінією (кредитом)» в редакції, чинній на момент укладання сторонами договору, максимальний розмір кредиту, що може бути встановлено клієнту відповідно до обраної ним програми кредитування, становить 250000,00 грн. із платою за користування кредитом, процентною ставкою в розмірі 38% річних. За умовами договору клієнту встановлено відновлювану кредитну лінію в розмірі 65000,00 грн. Згідно із п. 1.8 розділу XXII договору, датою укладення договору є дата підписання заяви про приєднання уповноваженим представником (працівником) Банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів). Датою встановлення кредиту є дата направлення повідомлення про надання кредитної послуги та розмір кредиту. Відповідно до п. 1.9 розділу XXII договору, договір діє до повного виконання клієнтом всіх грошових зобов`язань за цим договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту на встановлення ліміту кредитування. Пунктом 1.12 розділу XXII договору, клієнт має право скористатись кредитом у разі відсутності власних коштів на рахунку на умовах та у розмірі, визначених цим договором та додатками, що є його невід`ємними частинами. За змістом п. 1.14 розділу XXII договору, строк користування кредитом встановлюється до дати закінчення строку дії платіжної картки, якщо умовами договору та/або додатками, що є його невід`ємними частинами не встановлено інше. При цьому, перевипуск банком платіжної картки на новий строк не вважається безумовним автоматичним продовженням строку користування Кредитом (п.п. 1.14.1). При перевипуску платіжної картки, кредит подовжується на відповідний строк дії нової платіжної картки, при цьому повне погашення кредиту на дату випуску нової платіжної картки не вимагається. У разі наявності заборгованості по кредиту, зі сплати комісійної винагороди, наявності несанкціонованого овердрафту по рахунку, перевипуск платіжної картки на новий строк не здійснюється, а клієнт повідомляється про необхідність погашення наявної заборгованості (п.п. 1.14.3). Відповідно до п. 1.18 розділу XXII договору, за користування кредитом клієнт зв`язаний сплачувати банку проценти в порядку та розмірах, визначених в умовах користування кредитною лінією (кредитом), що застосовуються до відповідної категорії клієнтів, в тому числі, з урахуванням змін умов кредитування, згідно пункту 11.1.3 розділу XX договору, що мають наслідком зміну категорії, до якої відноситься клієнт (п.п. 1.18.1). Проценти нараховуються методом факт/факт на фактично отриману клієнтом суму кредиту та за строк фактичного користування ним, починаючи з першого дня отримання кредиту включно, та до дня фактичного повернення кредиту (його частини), за виключенням випадків, передбачених кредитним договором та/або додатками до нього (п.п. 1.18.2). Клієнт зобов`язаний щомісячно здійснювати часткове повернення кредиту, шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання кредиту, передбаченими в умовах користування кредитною лінією (кредитом) (п.п. 1.18.4). Сплата нарахованих процентів за користування кредитом, обов`язкового щомісячного платежу, процентів за несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені заявою на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця, шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а платіжна картка при цьому блокується (п.п. 1.18.5). Згідно із п. 1.21 розділу XXII договору, за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та в строки, передбачені цим договором, в тому числі додатками, що є його невід`ємними частинами, банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Проте, відповідач порушив умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у зв`язку з чим, у останнього виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів, та станом на 15.07.2021 року в сумі 72694,94 грн. з яких: 64949,22 грн. заборгованість по основному боргу; 7401,23 грн. проценти за користування кредитом; 41,32 грн. пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту); 7,60 грн. пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом; 116,47 грн. 3% річних від простроченої суми заборгованості по основному боргу; 71,52 грн. 3% річних від простроченої суми заборгованості по процентам; 107,58 грн. інфляційні втрати від простроченої суми заборгованості по процентам, що підтверджується наявним в матеріалах справи розрахунком заборгованості (а.с. 7-9). Відповідно до договору, банк має право вимагати від клієнта дострокового повернення кредиту, сплати процентів за користування ним та інших платежів за цим договором та застосувати процедуру звернення стягнення на майно клієнта згідно вимог чинного законодавства України, так як на даний час кошти відповідачем не повернуті. Згідно зі ст.ст. 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином і в строк, встановлений договором, відповідно до умов договору. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. В силу ст. 599 ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. При цьому, згідно ст. 627 ЦК України та відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладені договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Статтею 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. На підставі ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договір в силу приписів ст. 638 ЦК України, є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Отже, підписання договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 04.02.2019 року свідчить про те, що [PERSON] всі умови даної заяви цілком зрозумілі і він вважає його справедливим по відношенню до нього. Вказаний договір був прочитаний та підписаний сторонами. Таким чином, своїми підписами сторонни письмово підтвердили та закріпили те, що вони діяли свідомо, були вільні в укладенні заяв до договору, вільні у виборі контрагента та умов договору. Стаття 1048 частина 1 ЦК України передбачає право позикодавця на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір та порядок одержання яких встановлюється договором. Позичальник зобов`язаний, відповідно до ст. 1049 ЦК України, повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. За кредитним договором, відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 статті 1050 Цивільного кодексу України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549 - 552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відносно правової природи стягнення трьох процентів річних згідно частини другої статті 625 ЦК слід зазначити, що вказана норма застосовується як наслідок неправомірного користування чужими грошовими коштами, тобто прострочення виконання грошового зобов`язання та не застосовується при стягненні процентів за правомірне користування чужими грошовими коштами, які визначені положеннями статей 536, 1048, 1056-1 ЦК України. Таким чином, правомірне та неправомірне користування грошовими коштами позичальником, а відтак стягнення процентів за правомірне (статті 536, 1048, 1056-1 ЦК) та неправомірне (стаття 625 ЦК) користування не є тотожними поняттями і регулюються різними нормами ЦК. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10.04.2018 року за наслідком розгляду справі 910/10156/17 сформулювала висновок, яким розмежувала наслідки правомірного та неправомірного користування чужими грошовими коштами: "Термін «користування чужими коштами» може використовуватися у двох значеннях, а саме: одержання боржником (як правило, за плату) можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу; прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх. Відносини щодо сплати процентів за одержання боржником можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу врегульовані законодавством, зокрема, частиною першою статті 1048 ЦК України. Разом із тим, наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, також врегульовані законодавством. У цьому разі відповідно до частини другої статті 625 ЦК, боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. На даний час відповідачем [PERSON] заборгованість в розмірі 72694,94 грн. не була сплачена. Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту судом цивільних прав та інтересів є примусове виконання зобов`язання в натурі. Примусове виконання зобов`язання в натурі, - це спосіб захисту, який випливає з загального принципу повного і належного виконання зобов`язання та полягає в зобов`язанні здійснити дію, або утриматися від її здійснення, незалежно від застосування до боржника інших заходів впливу. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин вчиняється у формі, встановлений законом, має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. В порушення вищезазначених вимог закону та умов заяви до договору, відповідач зобов`язання не виконує, у зв`язку з чим утворилася заборгованість. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Позивач, звертаючись до суду з відповідним позовом просив стягнути з відповідача заборгованість саме у сумі 72694,94 гривень, яка утворилася у зв`язку з порушенням зобов`язань з боку відповідача та складається із заборгованості основного боргу, заборгованості по сплаті процентів, пені за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту), пені за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом, 3% річних від прострочених сум заборгованості по основному боргу, 3% річних від прострочених сум заборгованості по відсоткам, інфляційних втрат від прострочених сум заборгованості по основному боргу, згідно наявного розрахунку заборгованості. З боку відповідача не надано до суду жодних пояснень, заперечень та відзиву щодо позовних вимог позивача акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», а також у відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України жодного належного та допустимого доказу в спростування доводів позивача щодо нарахованих сум.\~\~ За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов ґрунтується на законі, а з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 72694,94 гривень. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Отже, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2270,00 гривень, понесення яких документально підтверджено (а.с. 6). На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved