Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

30 листопада 2021 року до суду звернувся представник [PERSON] з позовом в інтересах [PERSON] до Виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та просив суд визначити [PERSON] \~додатковий строк\~два місяці\~з набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , актовий запис №1549 від 16 жовтня 2020 року. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача зазначив, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , 1933 року народження. 09 червня 2015 року батько позивача отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на трьохкімнатну квартиру, загальною площею 56,6 кв.м., житловою площею 40,6 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS] , в якій позивач фактично проживає по сьогоднішній день. [INFO] помер батько позивача [PERSON] . 30 липня 2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нянчур Сергія Миколайовича для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька. 22 листопада 2021 року позивач отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки право на спадкування здійснюється спадкоємцем шляхом прийняття спадщини, який має подати заяву про прийняття спадщини особисто до нотаріуса у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, якщо на час відкриття спадщини він не проживав постійно з спадкодавцем. Представник позивача у позові стверджує, що на момент смерті його батька, а саме у період з 07 вересня 2020 року до 12 червня 2021 року він перебував на території Польщі, на заробітках. Дізнавшись від матері про смерть батька, вони разом з нею вирішили, що за даних обставин розумнішим рішенням буде, якщо він залишиться у Польщі. Таким чином він не втратить роботу та матиме змогу продовжувати допомагати матеріально своїй сім`ї матері і сестрі, і надати кошти на поховання батька. Враховуючи, що відмова нотаріуса позбавляє Позивачку можливості реалізувати право на спадкування, представник позивача звернулась до суду з вказаним позовом. Ухвалою суду від 03 грудня 2021 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами загального позовного провадження. (а.с. 27) Ухвалою суду від 03 грудня 2021 року за клопотанням представника позивача витребувано від Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Нянчур Сергія Миколайовича, належним чином завірені копії документів, з котрих складається спадкова справа заведена після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , актовий запис №1549. (а.с.27) Ухвалою суду від 23 лютого 2022 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач [PERSON] присутній не був, поза межами судового засідання, 23 лютого 2022 року від представника позивача [PERSON] [PERSON] до суду надійшла заява, в якій останній просив суд проводити розгляд вказаної справи без участі позивача та його представника за наявними у справі матеріалами. В заяві представник позивача зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.. Представник відповідача Виконавчого комітету\~Металургійної районної\~у місті\~Кривому Розі\~ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлявся належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками про отримання судових повісток, про причини поважності неявки суд не сповістили, відзиву на позовну заяву не надали. (а.с.32, 38) Згідно з частиною 8 статті 178\~ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи повторну неявку в судові засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд, відповідно до частини 4 статті 223 ЦПК України, вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У відповідності до вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку загально позовного провадження, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи. Однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву - не подав. Зі змісту пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини від 11 квітня 2011 року у справі "Жук проти України", яке підлягає застосуванню відповідно до\~статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їм вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їхнє право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено. У зв`язку з цим, з огляду на належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду вказаної цивільної справи, суд вважає можливим провести заочний розгляд вказаної справи на підставі наявних в ній письмових доказів. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.\~12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Частиною 1 статті 13\~ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , про що Дзержинським реєстраційним бюро РАЦС м. Кривий Ріг, 20 серпня 1987 року складно відповідний актовий запис №976. Батьками [PERSON] зазначені: батько [PERSON] , мати [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20.08.1987 року. (а.с. 12) [INFO] помер [PERSON] , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Інгулецькому та Металургійному районах у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), складено 16 жовтня 2020 року відповідний актовий запис №1549, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 16.10.2020 року. (а.с.18) Вказані обставини підтверджують, що позивач по справі [PERSON] є сином померлого [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом виданого приватним нотаріус Криворізької міського нотаріального округу Нянчур С.М. 09 червня 2015 року та зареєстровано в реєстрі за №534, спадкоємцем майна гр. [PERSON] , померлої [INFO] , є її син [PERSON] . Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з: квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі дублікату, виданого Управлінням благоустрою та житлової політики виконкому Криворізької міської ради Дніпропетровської області 28.05.2015, згідно з розпорядженням від 09.02.1998 … та Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Третьої Криворізької державної нотаріальної контори Ситнік О. 17.09.2009 року за реєстром 4563, зареєстрованих Комунальним підприємством Дніпропетровської обласної Ради «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» в реєстровій книзі №145П-293, запис номер 293, та в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно за номером 27890107, згідно даних правовстановлюючих документів та технічного паспорту квартира має наступні характеристики: трьохкімнатна квартира, загальною площею 56,6 кв.м., житловою площею 40,6 кв.м., розташована на другому поверсі п`ятиповерхового житлового будинку. (а.с. 15) Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №38765558 від 09.06.2015 року, власником нерухомого майна розташованого за адресою: [ADDRESS] , зазначений [PERSON] . (а.с. 16) 20 січня 2022 року на виконання ухвали суду від 03 грудня 2021 року від приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Нянчур С.М. Листом за вих. №3/02-14 від 19.01.2022 року, надійшла завірена належним чином копія спадкової справи №50/2021, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . З копії спадкової справи №50/2021 вбачається, що 30 липня 2021 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Нянчур С.М. з заявою про прийняття спадкового майна після смерті його батька [PERSON] . (а.с. 40) Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Нянчур С.М. від 22 листопада 2021 року, [PERSON] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки відсутній факт прийняття спадщини. (а.с. 45 зворот) Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Суд встановив, що пропущений позивачем строк подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є незначним та становить три місяці. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважною, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17. Суд зазначає, що значний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини був допущений позивачем у зв`язку з перебуванням за межами України, а саме роботою в Польщі. Вказані обставини підтверджуються відмітками наявними в копії закордонного паспорту [PERSON] з візовими відмітками, відповідно до яких позивач 07 вересня 2020 року покинув території України та 12 червня 2021 року повернувся на територію України. (а.с. 13-14) Суд вважає, що оскільки [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, його права підлягають захисту шляхом надання йому додаткового строку для прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Outcome: approved