Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-27 00:00:00

І. Стислий виклад позицій сторін. 18 лютого 2022 року [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом до [PERSON] та просила при державній реєстрації народження дитини чоловічої статі, яка народилась [INFO] у неї, визначити дитині прізвище матері - « [PERSON] ». Свої вимоги обґрунтовує тим, що перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, що був зареєстрований 11.05.2017. Прізвище при реєстрації шлюбу вона не змінювала, а залишила - « [PERSON] ». 25.11.2021 шлюб між нею та відповідачем було розірвано за рішенням суду. [INFO] в неї народилась дитина - хлопчик, народження якого має на меті зареєструвати. Біологічним батьком дитини є [PERSON] , з яким вона підтримує фактичні шлюбні відносини та бажає зареєструвати шлюб, однак згідно вимог чинного законодавства, оскільки дитина народилась у шлюбі між нею та відповідачем, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Відтак реєстрація народження дитини в органах РАЦС, із зазначенням в актовому записі про народження батьком дитини біологічного батька, не можлива, оскільки для такої реєстрації необхідна відповідна заява відповідача, яку він не написав. На даний час місце знаходження відповідача їй невідомо. На її звернення до органу РАЦС та органу опіки та піклування, отримала відмову, яка мотивована вказаними вище вимогами закону. Відсутність реєстрації народження дитини порушує її особисте немайнове право на ім`я, а тому в інтересах дитини змушена звернутись до суду за захистом даних прав. Відповідач відзив на позов із викладенням своїх заперечень до суду не подав. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач [PERSON] подала до суду заяву, у якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] , виклик якого здійснювався через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України в мережі Інтернет, у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив. Представник Органу опіки та піклування Ладижинської міської ради Вінницької області подав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, заявлені позовні вимоги підтримує. Представник Ладижинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи у його відсутність. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи викладене, суд вважає, що оскільки відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання та про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, слід провести заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. На підтвердження своєї особи позивачем надано копію паспорта громадянина України серія [NUMBER] , виданого 16.02.2012 [PERSON] , [INFO] , уродженці м. Ладижин Вінницької області, місце проживання зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Згідно заочного рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2021 (справа № 127/26588/21) шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішення суду набрало законної сили 29.12.2021. Згідно відповіді Ладижинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) за № 37-21.22 від 12.01.2022, [PERSON] повідомлено, що в її випадку реєстрація народження дитини в органах РАЦС, із зазначенням в актовому записі про народження батьком дитини біологічного батька, неможлива, оскільки дитина народилась під час шлюбу [PERSON] та [PERSON] , а тому необхідна спільна заява батьків, що є неможливим, так як місце знаходження батька невідоме. Згідно відповіді Органу опіки та піклування Ладижинської міської ради Вінницької області за № 8 від 12.01.2022, [PERSON] повідомлено, що вирішення питання реєстрації малолітньої новонародженої дитини, місце перебування батька якої невідомо, до повноважень даного органу не входить, запропоновано їй звернутись до суду. З обмінної карти полового будинку КНП «Вінницька обласна клінічна лікарня ім. М.І. Пирогова», видно, що у [PERSON] [INFO] народилася дитина, стать дитини - хлопчик. IV. Норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування та висновок суду. Згідно зі ст. 133 Сімейного кодексу України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Відповідно до ст. 144 Сімейного кодексу України, державна реєстрація народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану з одночасним визначенням її походження та присвоєнням прізвища, імені та по батькові і засвідчується свідоцтвом про народження. Батьки зобов`язані невідкладно, але не пізніше одного місяця від дня народження дитини, зареєструвати народження дитини в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Невиконання цього обов`язку є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Статтею 145 СК України передбачено, що прізвище дитині визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Відповідно до ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" відділи державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних управлінь юстиції є органи державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно ст. 13 цього ж Закону державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України. Державна реєстрація народження дитини проводиться за письмовою або усною заявою батьків чи одного з них за місцем її народження або за місцем проживання батьків. Державна реєстрація народження дитини проводиться не пізніше одного місяця з дня її народження. Підставою для проведення державної реєстрації народження дитини є визначені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я документи, що підтверджують факт народження. Відповідно до п. 19 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 р. N 52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 24.12.2010 N 3307/5) (далі Правила), якщо мати дитини, яка перебуває у зареєстрованому шлюбі, під час державної реєстрації народження заявляє, що її чоловік не є батьком цієї дитини, і у зв`язку з цим просить не вказувати його батьком в актовому записі про народження, її прохання може бути задоволене лише за наявності спільної заяви чоловіка та дружини (колишнього подружжя) про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини (додаток 4), а також заяви матері та батька дитини про визнання батьківства. У цьому разі державна реєстрація народження проводиться у порядку, передбаченому абзацом четвертим пункту 17 цієї глави. Згідно абзацу четвертого пункту 17 Правил у цих випадках при складанні актового запису про народження дитини прізвище дитини вказується за прізвищем матері, а по батькові і відомості про батька - відповідно до заяви про визнання батьківства. Якщо батьки (батько) бажають(є) присвоїти дитині прізвище батька, то воно виправляється в актовому записі про народження на підставі вищезазначених документів. Пунктом 21 глави 1 розділу III Правил передбачено, що якщо батьки мають спільне прізвище, то це прізвище присвоюється і дітям. При різних прізвищах за письмовою згодою батьків дитині присвоюється прізвище батька чи матері або подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ, про що робиться відповідний запис у графі "Для відміток" актового запису про народження, який засвідчується підписами обох батьків. У разі якщо мати чи батько дитини не може особисто з`явитись до органу державної реєстрації актів цивільного стану, то її (його) заява, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, може бути подана через представника. Повноваження представника мають ґрунтуватися на нотаріально посвідченій довіреності. У заяві про присвоєння дитині подвійного прізвища батьки зазначають, з якого прізвища - батька чи матері - повинно починатися прізвище дитини. За відсутності згоди дитині присвоюється прізвище на підставі рішення органу опіки та піклування або суду. Стаття 7 Конвенції про права дитини свідчить, що дитина реєструється відразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я. Позивач [PERSON] не має можливості у інших спосіб захистити свої права та права своєї дитини, оскільки місцезнаходження відповідача [PERSON] їй невідомо. З огляду на викладені обставини та досліджені у ході судового розгляду докази, суд приходить до висновку, що права та інтереси позивача та малолітньої дитини підлягають захисту шляхом визначення прізвища останньої за прізвищем матері, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню. V. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Позивачем сплачено 992,40 грн судового збору, а тому дані кошти підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved