Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~позивач [PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Аланд» про захист прав споживачів. В обґрунтування вимог зазначив, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області Хара Н.С. 10.12.2019 року було вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 30337, яким запропоновано стягнути з нього на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Аланд» заборгованість, що виникла за кредитним договором № R53100514733В від 14.01.2014 року, укладеного між ним та ПАТ «ВТБ Банк», право вимоги за яким перейшло до ТОВ «ФК «Аланд» на підставі договору відступлення прав вимоги № 02/10/2019-КА від 02.10.2019 року. Стягнення заборгованості проводилося на 23.10.2019 року в сумі 18666,25 грн. На підставі вказаного виконавчого напису, 22.10.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко А.С. винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ( ВП № 60923043). \~ \~ \~ \~Рішенням Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.05.2021 року, виконавчий напис № 30337 від 10.12.2019 визнано таким, що не підлягає виконанню та вирішено питання щодо стягнення з ТОВ «ФК «Аланд» розміру суми стягнутої з [PERSON] за постановою приватного виконавця Куземченко А.С. від 22.10.2020 року в сумі 2665,17 грн. \~ \~ \~ \~Загальна сума коштів, стягнутих з [PERSON] відповідно до виконавчого напису № 30337 від 10.12.2019 року одночасно із заробітної плати та пенсії становить 22834,16 грн. \~ \~ \~ \~Враховуючи той факт, що стягнення відбулося на підставі виконавчого напису № 30337 від 10.12.2019 року вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу області Хара Н.С., який визнано рішенням суду таким, що не підлягає виконанню, відсутня правова підстава, на якій відповідач набув кошти, просив суд позов задовольнити. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 05 листопада 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~В судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином в порядку, встановленому\~статтею 128 ЦПК України, не повідомили причин неявки. \~ \~ \~ \~Представник позивача адвокат Павленко В.В. звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності та у відсутність позивача, на позові наполягає. \~ \~ \~ \~Відповідач ТОВ «ФК «Аланд» відзиву на позов не надали. \~ \~ \~ \~Враховуючи вимоги частини 1\~статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області Хара Н.С. 10.12.2019 року було вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 30337, яким запропоновано стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Аланд» заборгованість, що виникла за кредитним договором № R53100514733В від 14.01.2014 року, укладеного між ним та ПАТ «ВТБ Банк», право вимоги за яким перейшло до ТОВ «ФК «Аланд» на підставі договору відступлення прав вимоги № 02/10/2019-КА від 02.10.2019 року. Стягнення заборгованості проводилося на 23.10.2019 року в сумі 18666,25 грн. На підставі вказаного виконавчого напису, 22.10.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко А.С. винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ( ВП № 60923043) ( а.с. 5). \~ \~ \~ \~Рішенням Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.05.2021 року, виконавчий напис № 30337 від 10.12.2019 визнано таким, що не підлягає виконанню та вирішено питання щодо стягнення з ТОВ «ФК «Аланд» розміру суми стягнутої з [PERSON] за постановою приватного виконавця Куземченко А.С. від 22.10.2020 року в сумі 2665,17 грн. ( а.с. 9-11, а.с.12). \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. \~ \~ \~ \~Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є правовідносини, які виникають у зв`язку з безпідставним утриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. \~ \~ \~ \~Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають при наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України). \~ \~ \~ \~Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. \~ \~ \~ \~Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності правової підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але в подальшому відпала. \~ \~ \~ \~При цьому, відповідно до статті 1215 Цивільного кодексу України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. \~ \~ \~ \~Згідно із частиною першою статті 177 Цивільного кодексу України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. \~ \~ \~ \~Майном як особливим об`єктом вважається окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (частина перша статті 190 Цивільного кодексу України). \~ \~ \~ \~За таких обставин, враховуючи, що виконавчий напис за реєстровим номером № 30337 від 10 грудня 2019 року визнаний таким, що не підлягає виконанню, а отже, відпала підстава, на якій відповідач набув кошти від позивача внаслідок вчинення виконавчих дій, пов`язаних з виконанням виконавчого напису нотаріуса, у зв`язку з чим суд вважає за можливе застосувати до вказаних відносин положення законодавства щодо повернення безпідставно набутого майна. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 28 січня 2020 року в справі № 910/16664/18, від 06 березня 2019 року в справі № 910/1531/18. \~ \~ \~ \~Як убачається з платіжних доручень та довідок щодо стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «ФК «Аланд» по ВП № 60923043 з боржника, яким є [PERSON] , на користь ТОВ «ФК «Аланд» було стягнуто коштів у розмірі 16079,31 грн. ( а.с. 13-20). \~ \~ \~ \~Суд не знаходить підстав для стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів в загальній сумі 6754,85 грн., які були утримані із заробітної плати та пенсії позивача як витрати на проведення виконавчих дій та винагорода приватного виконавця у виконавчому провадженні ВП № 60923043, оскільки отримувачем цих коштів є не відповідач, а приватний виконавець, вимог до якого позивач не заявляв. \~ \~ \~ \~Частиною сьомою статті 27 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі закінчення виконавчого провадження у зв`язку із скасуванням рішення, що підлягало виконанню, або визнання судом виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню, виконавчий збір не стягується, а стягнутий виконавчий збір підлягає поверненню. \~ \~ \~ \~У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача лише 16079,31 коп. \~ \~ \~ \~За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: - розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; - розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. \~ \~ \~ \~Підсумовуючи, можна зробити висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. \~ \~ \~ \~При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша статті 182 ЦПК України). Тобто саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. \~ \~ \~ \~Це підтверджується і такими нормами ЦПК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу вважала за необхідне надати оцінку виключно тим обставинам, щодо яких позивач має заперечення. \~ \~ \~ \~Правничу допомогу позивачеві надавав адвокат Новак А.М. на підставі договору про надання правничої допомоги № 124/21 від 11.08.2021. Згідно квитанції № 02 від 11.08.2021 року [PERSON] сплатив адвокату 7200,00 грн. за правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України пропорційно до задоволених позовних вимог. Оскільки позов підлягає задоволенню частково, то з відповідача слід стягнути на користь позивача витрати на правову допомогу в сумі 5\~070,00 грн. \~ \~ \~ \~Позивач як споживач послуг, відповідно до положень\~статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів»\~звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви, суд з врахуванням положень\~статті 141 ЦПК України\~вважає можливим стягнути його з відповідача на користь держави. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial