Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-08 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Позивач [PERSON] , звернулась до суду з позовом в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті прабабки [PERSON] , яка померла [INFO] . Вимоги позивача мотивовані тим, що [INFO] померла її прабабка [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно згідно заповіту, складеного нею в смт.Коропець Монастириського району Тернопільської області 30.08.1993 року, зареєстрованого в реєстрі за №713. Однак після звернення до нотаріальної контори з приводу оформлення своїх спадкових прав [PERSON] було відмовлено у прийнятті заяви про відкриття спадкової справи в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що вказаний строк нею пропущено з поважних причин, оскільки про наявність складеного спадкодавцем заповіту вона не знала. ІІ. Процесуальні рішення в справі. Ухвалою Монастириського районного суду Тернопільської області від 13.12.2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 02.02.2022 року протокольною ухвалою Монастириського районного суду Тернопільської області проведення підготовчого засідання відкладено в зв`язку з поданням представником позивача зави про відкладення розгляду справи та необхідністю долучення рішення від 28.01.2022 року по справі №608/2784/21 про встановлення факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем. ІІІ. Позиції сторін. У зв`язку з виникненням труднощів для реалізації подальших прав позивача для оформлення документів щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , позивача просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини вважаючи причини пропуску строку поважними. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте представником позивача на адресу суду направлено заяву в якій просить розглядати дану справу без її участі та участі позивача. Відповідач - представник Коропецької селищної ради в підготовче засідання не з`явився, суду подав заяву в якій просить розгляд справи проводити в його відсутності проти позову не заперечує. Представник третьої особи Монастириської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, через канцелярію Монастириського районного суду Тернопільської області подав заява в якій не заперечує проти позову та просить розгляд справи проводити у його відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. У відповідності до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, а тому суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні\~підготовчого судового засідання. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши доводи позовної заяви, повно та всебічно дослідивши обставини справи та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне. [INFO] у віці 86 років в смт.Коропець Монастириського району Тернопільської області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Ще за життя [PERSON] склала заповіт на спадкове майно яке належало їй. Так, згідно складеного 30.08.1993 року [PERSON] в смт.Коропець Монастириського району Тернопільської області заповіту, зареєстрованого в реєстрі за №713, спадкодавець на випадок своєї смерті заповіла все своє майно де б воно не знаходилось і в чому би не виражалось і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті і на що вона по закону матиме право [PERSON] . Родинні відносини між позивачем [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] підтверджуються рішенням Чортківського районного суду Тернопільської області від 28.01.2022 року (Справа №608/2784/21), згідно якого встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] в селищі Коропець Чортківського (Монастириського) району Тернопільської області, була прабабкою [PERSON] , [INFO] , зареєстрованої по [ADDRESS] . У той же час, листом нотаріуса Монастириської Державної нотаріальної контори від 27.10.2021 року № 494/01-16 позивачу відмовлено у прийнятті заяви про відкриття спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] в зв`язку з тим, що вона не звернулась до шести місяців до Монастириської державної нотаріальної контори Тернопільської області із заявою про прийняття спадщини, тобто до 29.03.2006 року. Також, встановлено, що [PERSON] про існування заповіту, складеного [PERSON] на її ім`я не знала, а взнала тільки після того коли здійснювала прибирання в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , який належить їй на праві приватної власності згідно Свідоцтва про право власності виданого 07.02.2006 року, копія якого міститься в матеріалах справи, де знайшла заповіт. Також встановлено, що Коропецька селищна рада не здійснювала виклик [PERSON] , як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. У відповідності до повідомлення Монастириської державної нотаріальної контори від 24.12.2021 року (а.с.31) встановлено, що згідно даних Спадкового реєстру не заводилось спадкової справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . V. Джерела права й акти їх застосування. Статтею 346 ЦК України передбачено, що однією з підстав припинення права власності є смерть власника. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Даючи оцінку спірним правовідносинам щодо пропущеного позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини суд, виходить із такого. Приписами ст. 129 Конституції України передбачено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ч. 1 ст. 1216 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ч. 1 ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ч. 1ст. 1218 ЦК України). Заповіт є особистим розпорядженням спадкодавця, зробленим на випадок смерті, основним змістом якого є призначення спадкоємця або спадкоємців, а також визначення юридичної долі майна. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в\~сільських населених\~пунктах -\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. До поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкодавця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17). Отже аналіз вищевказаних положень цивільного законодавства дає підстави для висновку, що порядок прийняття спадщини є жорстким та імперативним, пропуск строку тягне за собою втрату права на спадкування, а надання додаткового строку має розглядатися як виключний порядок поновлення прав того спадкоємця, який дійсно не мав можливості прийняти спадщину. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до положень\~ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена\~\~ на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій,\~\~також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Встановивши, що [PERSON] була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилася, й відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» не були здійснені повідомлення\~та виклик спадкоємця за заповітом, суд\~дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Інші можливі спадкоємці після смерті [PERSON] про свої спадкові права не заявляли, відумерлою спадщина не визнавалась. Наведені норми матеріального права та фактичні обставини справи, у їх сукупності, дають підстави для висновку про обґрунтованість позовних вимог, а відтак позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved