Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-28 00:00:00

До Ленінського районного суду звернулася позивачка [PERSON] з позовом до [PERSON] про виключення відомостей його, як батька дитини, з актового запису про її народження та внесення змін до актового запису, зазначивши, що 10 жовтня 2015 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, який було зареєстровано Дніпровським (Ленінським) відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, про що у книзі реєстрації шлюбів, був зроблений актовий запис № 555. Від даного шлюбу у них народилася дитина - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження, серії [NUMBER] , виданого Дніпровським (Ленінським) відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції 7 квітня 2016 року, актовий запис № 370. З весни 2017 року, сторони перестали мешкати разом, як подружжя та з вказаного часу не були пов`язані спільним побутом, мешкали окремо та не підтримували стосунків, притаманних подружжю. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 10 липня 2017 року, за позовною заявою, шлюб було розірвано. Після розірвання шлюбу, дитина залишилась проживати разом з матір`ю, спорів щодо визначення місця проживання дитини не було, відповідач не заперечув, що дитина буде проживати матір`ю. Весь цей час відповідач життям доньки не цікавився, не виявляв та виявляє бажання спілкуватися з дитиною, участь у вихованні дитини не приймав та не приймає по теперішній час. На сьогодні дитині виповнилося 5,5 років та вона не пам`ятає батька, не знає хто він, не має ніяких почуттів до відповідача, оскільки за усі ці роки, не бачила його. У грудні 2019 року, позивачка повернула своє «дівоче» прізвище, а саме: « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про зміну імені Серія [NUMBER] від 26 грудня 2019 року. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя, від 03 липня 2017 року, задоволено вимоги про стягнення аліментів з [PERSON] , на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частки усіх видів заробітку ( доходу) але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09 червня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття. У лютому 2021 році, відповідач особисто оформив та нотаріально завірив заява про те, що він не проти позбавлення його батьківських прав щодо малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з чим, позивачем була направлена позовна заява до суду про позбавлення батьківських прав відповідача ( [PERSON] ), щодо малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . 20 травня 2021 року Ленінським судом м. Запоріжжя, було ухвалено рішення щодо позбавлення батьківських прав [PERSON] , відносно доньки [PERSON] , [INFO] . Отже, відповідача, [PERSON] , було позбавлено батьківських прав відносно доньки [PERSON] , [INFO] , а тому правовими наслідками для відповідача настала втрата особистих немайнових прав щодо дитини, звільнено від обов`язків щодо виховання дитини; втрата інших прав, заснованих на спорідненості з дитиною, відповідач перестав бути законним представником дитини. Оскільки [PERSON] , [INFO] не досягла чотирнадцяти років, самостійно звернутися за зміною свого по батькові не може, тому позивачка, діючи в інтересах дитини, просила суд врахувати обставини, які викладені у позовній заяві, та вирішити питання щодо визначення по батькові дитини [PERSON] (відповідно до вимог ч. 4 ст. 149 Сімейного кодексу України), а саме: зобов`язати Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (адреса: 69041, м. Запоріжжя, вул. Петра Ребра, буд. 9а) виключити з актового запису про народження № 370 від 07.04.2016 року, складеного Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції на [PERSON] , [INFO] , відомості про батька - [PERSON] . Зобов`язати Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (адреса: 69041, м. Запоріжжя, вул. Петра Ребра, буд. 9а) внести зміни в актовий запис про народження № 370 від 07.04.2016 року, складеного Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції на [PERSON] , [INFO] , змінивши прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] », по батькові дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до канцелярії суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила справу слухати за її відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву, в якій не заперечував проти задоволення позову, просив справу слухати за його відсутності. Третя особа - представник Дніпровського районного у м.Запоріжжя відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) у судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час судового розгляду повідомлені належним чином. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказує на те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. В судовому засіданні встановлено, що 10 жовтня 2015 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, який було зареєстровано Дніпровським (Ленінським) відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, про що у книзі реєстрації шлюбів, був зроблений актовий запис № 555. Від даного шлюбу народилася дитина - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження, серії [NUMBER] , виданого Дніпровським (Ленінським) відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції 7 квітня 2016 року, актовий запис № 370. З весни 2017 року, сторони перестали мешкати разом, як подружжя та з вказаного часу не були пов`язані спільним побутом, мешкали окремо та не підтримували стосунків, притаманних подружжю. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 10 липня 2017 року, за позовною заявою, шлюб було розірвано. Після розірвання шлюбу, дитина залишилась проживати разом з матір`ю, спорів щодо визначення місця проживання дитини не було, відповідач не заперечув, що дитина буде проживати матір`ю. Весь цей час відповідач життям доньки не цікавився, не виявляв та виявляє бажання спілкуватися з дитиною, участь у вихованні дитини не приймав та не приймає по теперішній час. На сьогодні дитині виповнилося 5,5 років та вона не пам`ятає батька, не знає хто він, не має ніяких почуттів до відповідача, оскільки за усі ці роки, не бачила його. У грудні 2019 року, позивачка повернула своє «дівоче» прізвище, а саме: « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про зміну імені Серія [NUMBER] від 26 грудня 2019 року. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя, від 03 липня 2017 року, задоволено вимоги про стягнення аліментів з [PERSON] , на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частки усіх видів заробітку ( доходу) але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09 червня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття. У лютому 2021 році, відповідач особисто оформив та нотаріально завірив заява про те, що він не проти позбавлення його батьківських прав щодо малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з чим, позивачем була направлена позовна заява до суду про позбавлення батьківських прав відповідача ( [PERSON] ), щодо малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . 20 травня 2021 року Ленінським судом м. Запоріжжя, було ухвалено рішення щодо позбавлення батьківських прав [PERSON] , відносно доньки [PERSON] , [INFO] . Отже, відповідача [PERSON] було позбавлено батьківських прав відносно доньки [PERSON] , [INFO] , а тому правовими наслідками для відповідача настала втрата особистих немайнових прав щодо дитини, звільнено від обов`язків щодо виховання дитини; втрата інших прав, заснованих на спорідненості з дитиною, відповідач перестав бути законним представником дитини. Вирішую виниклий спір суд зважує на наступні норми права. Відповідно до ст. 1 СК України - сімейний кодекс України визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства (ст. 3 СК України). Згідно частин 1 та 2 ст. 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років (частини 1, 2 ст. 6 СК України). Ч. 1 ст. 18 СК України вказує, що кожен учасник сімейних відносин, який досяг чотирнадцяти років, має право на безпосереднє звернення до суду за захистом свого права або інтересу. Позивачем обрано спосіб захисту сімейних правовідносин - анулювання сімейного правовідношення. У ч. 1 ст.121 СК України передбачено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Ч. 1 ст. 122 СК України вказує, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 145 Сімейного кодексу України, прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Позивачка є рідною матір`ю та єдиним законним представником дитини, тому донька може бути визначена за «дівочем» прізвищем позивачки « [PERSON] », що не суперечить нормам ч. 1,4,5 ст. 148 Сімейного кодексу України, де зазначено, що у разі зміни прізвища батьками змінюється прізвище дитини, у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. За заявою батьків або одного з них, якщо другий помер, оголошений померлим, визнаний недієздатним або безвісно відсутнім, дитині, яка не досягла чотирнадцяти років та якій при реєстрації народження присвоєне прізвище одного з батьків, може бути змінено прізвище на прізвище другого з батьків. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини). Відповідно до ч. 1 ст. 147 Сімейного кодексу України, по батькові дитини визначається за іменем батька. Так при народженні моя донька Софія - Злата , була записана по батькові « [PERSON] », але відповідач втратив спорідненість між ним та донькою, внаслідок позбавлення його батьківських прав, а тому на законодавчому рівні дозволено, що дитина може змінювати своє по батькові. Так, ч. З ст. 149 Сімейного кодексу України вказує, якщо дитина, яка досягла чотирнадцяти років, має право змінити своє по батькові за згодою одного з батьків, якщо другий з батьків помер, визнаний безвісно відсутнім, оголошений померлим, визнаний обмежено дієздатним, недієздатним, позбавлений батьківських прав стосовно цієї дитини або якщо відомості про батька (матір) дитини виключено з актового запису про її народження, або якщо відомості про чоловіка як батька дитини внесені до актового запису про її народження за заявою матері. Оскільки дитина позивача не досягла чотирнадцяти років, та самостійно звернутися за зміною свого по батькові не може, тому, діючи її інтересах доньки, суд врахував обставини, які викладені у позовній заяві, та вирішив питання щодо визначення по батькові дитини [PERSON] у відповідності до вимог ч. 4 ст. 149 Сімейного кодексу України. Отже, на думку суду відомості про позивача, як батька зазначеної дитини, слід виключити з актового запису про її народження, не змінюючи, при цьому, решту актового запису про народження дитини, а тому суд приходить до висновку про повне задоволення позову з наведених вище мотивів. На підставі викладеного та

Outcome: approved