Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-04 00:00:00

Позивач керівник Тернопільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі:Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області, Тернопільської міської ради звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення в користь держави матеріальної шкоди заподіяної незаконним виловом риби в розмірі 3502 грн, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 18.03.2020 о 02:30 год. [PERSON] на водоймі загального користування біля с. Глядки Зборівського району проводив лов риби забороненим знаряддям лову - сітками ставневими, чим грубо порушив Правила любительського і спортивного рибальства. Своїми діями порушив ст.521, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, відповідальність за які передбачена ч.4 ст.85 КУпАП. Внаслідок чого спричинено шкоду державі в розмірі З 502,00 грн. Покликаючись на те, що відповідач [PERSON] в порушеннявстановлених норм та правил, ловив рибу із застосуванням забороненими знаряддями лову - сіткою ставною, тобто займався промисловим виловом риби, не маючи для цього відповідного дозволу, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму З 502,00 гривень, яку просять стягнути з відповідача. У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області та представник Тернопільської міської ради в судове засідання не з`явилися подали клопотання про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримують, просять їх задоволити, не заперечують щодо ухвалення заочного рішення, що згідно ст.223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, що згідно ст.223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті. Приймаючи до уваги вимоги ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе слухати дану справу без особистих пояснень відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо даних про взаємовідносини сторін, з приводу яких виник спір. Суд, в силу п.3 ст.211 ЦПК України, вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності сторін. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані у справі докази, суд надходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність задоволення позовних вимог, з наступних підстав. У відповідності до положень ст.13 та ст.81 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Постановою судді Зборівського районного суду Тернопільської області від 06 травня 2020 року у справі №599/868/20 [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та призначено йому стягнення у виді сплати штрафу в розмірі 340 гривень, який згідно інформації Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області сплачено, відповідно до квитанції №34 від 08.05.2020. Вказана постанова не оскаржувалась та набрала законної сили 18 травня 2020 року. (а.с.34) Відповідачем виловлено наступні види риб: щуку - 2 екземпляри, лин - 1 екземпляр, короп (сазан) - 8 екземплярів, карась сріблястий - З екземпляри, краснопірка - 3 екземпляри. Згідно такс, затверджених вищевказаною постановою КМУ оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить: щука 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 340 грн (2x340 грн=680 грн), лин 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 119 грн, короп (сазан) 18 неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або 306 грн (8x306 грн=2 448 грн), карась сріблястий 1 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або 17 грн (3x17 грн=51 грн), краснопірка 4 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, або 68 грн (3x68 грн=204 грн). Таким чином, загальна сума заподіяної шкоди від 17 екземплярів виловленої риби становить 3502 грн. (а.с.38-42) Згідно наявного у матеріалах справи розрахунку, розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу [PERSON] становить 3502 грн. а. с.(42) Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч. 4 ст.68, ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до вимог статей 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Згідно з ч. 3 ст.40 КУпАП, в даному випадку питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанову, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» розмір шкоди внаслідок незаконного вилову риби становить 3502,00 грн, що підтверджується розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №000059. Відтак, [PERSON] в порушення встановлених норм та правил, ловив рибу, тобто займався промисловим виловом риби, не маючи відповідного дозволу, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму 3502 гривні. Згідно з вимогами ч.3 ст.29, ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів у розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. У главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 р. № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013 за № 291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет України на відповідний рік розподіляються між державним та місцевими бюджетами головними управліннями Державного казначейства України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами. Зазначені норми означають, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів - до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Outcome: approved