Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-21 00:00:00

I. Стислий виклад позицій позивача та відповідача 1. Короткий зміст позовної заяви 19 січня 2022 року АТ «Державний ощадний банк України» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовна заява вмотивована наступним чином. 12 червня 2020 року [PERSON] підписала в АТ «Ощадбанк» в особі територіального відокремленого відділення №10018/086 філії Сумське обласне управління АТ «Ощадбанк» заяву про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу. На підставі вказаної заяви відповідачу відкрито поточний рахунок [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» та встановлено кредит у розмірі 16 000 грн на строк дії платіжної картки, на умовах сплати фіксованої процентної ставки, яка складає 38% річних та сплачуєься щомісячно. Натомість відповідач свої зобов`язання щодо своєчасного повернення кредиту належним чином не виконує, внаслідок чого станом на 05 січня 2022 року у неї утворилася заборгованість у сумі 18 552 грн 85 коп., яка складається з наступного: 16 000 грн - заборгованість по тілу кредитного ліміту, 2 511 грн 84 коп. - проценти за користування кредитом, 17 грн 10 коп. - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу, 10 грн 17 коп. - 3% річних за несвоєчасне погашення процентів, 13 грн 74 коп. - інфляційні витрати за несвоєчасне погашення боргу та процентів за користування кредитом. У зв`язку з тим, що [PERSON] у добровільному порядку не вчиняє дій, спрямованих на повернення кредитних коштів, процентів, 3% річних та інфляційних витрат, АТ «Державний ощадний банк України» просить стягнути з останньої вказану суму боргу. 2. Короткий зміст відзиву на позовну заяву 11 лютого 2022 року через канцелярію суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено наступне. Наданий позивачем розрахунок, в якому відображена заборгованість за кредитом станом на 05 січня 2022 року в розмірі 18 552 грн 85 коп., не підтверджений належним чином, а відтак, не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог. Відповідач не заперечує, що у 2020 році разом з карткою для виплат заробітної плати отримала банківську картку AT «Ощадбанк» зі встановленим кредитним лімітом. Разом з цим вказує, що не знала про розмір кредитного ліміту, оскільки кредитною карткою не користувалася. 06 липня 2021 року на мобільний номер [PERSON] надійшло смс-повідомлення нібито від Ощадбанку про блокування банківської картки. Нижче по тексту був вказаний контактний номер телефону, на який відповідач зателефонувала та виконала всі вказівки невідомого співрозмовника. Після цього з її заробітної картки АТ «Ощадбанк» № [NUMBER] було знято та перераховано на невідомі рахунки 7 600 грн та з кредитної картки [NUMBER] - 16 000 грн. Цього ж дня про вказану подію [PERSON] повідомила працівників Ощадбанку з проханням заблокувати всі рахунки. Також з заявою про вчинення кримінального правопорушення звернулась до органів поліції. На даний час досудове розслідування кримінального провадження, відкритого за її заявою, триває. Незважаючи на те, що за заявою відповідача від 06 липня 2021 року всі її рахунки в AT «Ощадбанк» закриті, з липня 2021 року AT «Ощадбанк» продовжує нараховувати відсотки за користування кредитними коштами, які були незаконно зняті невідомими особами з кредитної картки. Також відповідач зазначає, що кредитний договір з банком не підписувала, з Умовами та Правилами не знайомилася. Роздруківка з сайту позивача не є належним доказом укладення кредитного договору, оскільки повністю залежить від волевиявлення дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування (а. с. 45-47). Даний відзив отриманий позивачем 09 лютого 2022 року про що свідчить роздруківка з офіційного сайту АТ «Укрпошта» про відстеження поштового відправлення №4003010569277 (а. с. 88). Правом на подання відповіді на відзив позивач не скористався. ІІ. Заяви та клопотання сторін У судове засідання представник позивача не з`явився. Адвокат Сукач Д.С., який представляє інтереси АТ «Державний ощадний банк України» на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 14 січня 2022 року, надіслав клопотання про розгляд справи в його відсутність, позов підтримує (а. с. 59). Відповідач [PERSON] подала заяву про розгляд справи без її участі, позов не визнає (а. с. 60). ІІІ Процесуальні дії в справі Ухвалою від 20 січня 2022 року відкрито провадження в справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 22 лютого 2022 року. У п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву (а. с. 41-42). Ухвалою від 22 лютого 2022 року у задоволенні клопотання [PERSON] про витребування доказів відмовлено в зв`язку з його необґрунтованістю (а. с. 88-89). ІV. Фактичні обставини, встановлені судом 12 червня 2020 року [PERSON] підписала заяву №35499119/120620 про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) у ПАТ «Державний ощадний банк України». Згідно з п. 3.1 блоку 3 вказаної заяви, її підписанням клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви розміщена на інтернет-сторінці банку та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу, кредитного договору, умови надання інших послуг, підтверджує своє ознайомлення з умовами договору. У відповідності з п. п. 3.6.1, 3.6.2 п. 3.6 блоку 3 заяви, банк відкриває клієнту поточний рахунок № [NUMBER] у гривнях України на умовах тарифного пакету «МІЙ КОМФОРТ» та надає платіжну картку типу «Моя картка» MasterCard Debit World PayPass та ПІН-конверт до неї (за наявності). Підписанням цієї заяви клієнт погодився з тим, що ця заява про приєднання та додатки до договору, зокрема, Умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, Умови користування кредитною лінією (кредитом), паспорт споживчого кредиту, таблиця загальної вартості кредиту, тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої банком форми, використання яких передбачено умовами договору, складають єдиний договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Погодився з умовами надання банківських послуг, зазначеними в договорі. Підтвердив своє ознайомлення з тарифами банку, які розміщені на сайті банку та/або на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку, що діють на дату підписання цієї заяви та в подальшому зобов`язався самостійно ознайомлюватися зі змінами до тарифів (п. 5.1 блоку 5 заяви) (а. с. 6-7). Згідно з п. 1.17.1 розділу ХХІІ Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язується використовувати кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені кредитним договором. Відповідно до п. п. 1.18.1, 1.18.4 розділу ХХІІ вказаного договору, за користування кредитом клієнт зобов`язаний сплачувати банку проценти в порядку та в розмірах, визначених в Умовах користування кредитною лінією (кредитом), що застосовуються до відповідної категорії клієнтів. Клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, визначені цим договором та додатками, для сплати процентів) здійснювати часткове повернення кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання кредиту, передбаченими в умовах користування кредитною лініює (кредитом) (а. с. 12-25). 07 квітня 2021 року [PERSON] підписала в банку заяву на встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії (кредиту) (а. с. 8-9). Відповідно до висновку-рішення АТ «Ощадбанк» №АА 2735363181/080421 від 08 квітня 2021 року [PERSON] надано кредит на споживчі потреби в національній валюті шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії на картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 16 000 грн з процентною ставкою 38% річних. Строк кредитування відповідає строку дії платіжної картки позичальника з можливістю наступної пролонгації на строк дії випущеної нової картки за бажанням позичальника (а. с. 11-12). Згідно з наданим позивачем розрахунком, станом на 05 січня 2022 року заборгованість відповідача за кредитним договором становить 18 552 грн 85 коп., яка складається з наступного: 16 000 грн - заборгованість по тілу кредитного ліміту, 2 511 грн 84 коп. - проценти за користування кредитом, 17 грн 10 коп. - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу, 10 грн 17 коп. - 3% річних за несвоєчасне погашення процентів, 13 грн 74 коп. - інфляційні витрати за несвоєчасне погашення боргу та процентів за користування кредитом (а. с. 26). З виписки по картковому рахунку відповідача [NUMBER] , вбачається, що заборгованість по тілу кредитного ліміту у розмірі 16 000 грн утворилася 06 липня 2021 року. У подальшому на цю заборгованість банком було здійснено відповідні нарахування. Зокрема, згідно з вказаною випискою, 06 липня 2021 року з картки відповідача № [NUMBER] були проведені наступні транзакції: - о 14 годині 21 хвилині - переказ коштів у сумі 8 590 грн з урахуванням комісії банку в розмірі 90 грн через UKR KYIV MOBILE BANKING 973669 30010001; - о 14 годині 22 хвилини - переказ коштів у сумі 6 570 грн з урахуванням комісії банку в розмірі 70 грн через UKR KYIV MOBILE BANKING 973671 30010001; - о 14 годині 24 хвилини - зарахування переказу в сумі 600 грн на рахунок СН Payment UKR KYIV Perekaz vid [PERSON] 973673 30010001; - о 14 годині 21 хвилині - операція розрахунку в торгово-сервісній мережі UKR KYIV МВК-PORTMONE 973670 30010001 у сумі 357 грн; - о 14 годині 24 хвилини - операція розрахунку в торгово-сервісній мережі UKR KYIV МВК-PORTMONE 973674 30010001 в сумі 350 грн 88 коп.; - о 14 годині 26 хвилин - операція розрахунку в торгово-сервісній мережі UKR KYIV МВК-PORTMONE 973675 30010001 в сумі 339 грн 66 коп.; - о 14 годині 28 хвилин - операція розрахунку в торгово-сервісній мережі UKR KYIV МВК-PORTMONE 973675 30010001 в сумі 122 грн 40 коп. (а. с. 27-28). Крім того, згідно з наданою [PERSON] випискою по картковому рахунку [NUMBER] того ж дня з її банківської картки № [NUMBER] були проведені наступні фінансові операції: -о 14 годині 23 хвилини - переказ коштів у сумі 5 560 грн з урахуванням комісії банку в розмірі 90 грн через UKR KYIV MOBILE BANKING 551864 30010001; -о 14 годині 24 хвилини - переказ коштів у сумі 600 грн через UKR KYIV MOBILE BANKING 551867 30010001; -о 14 годині 10 хвилин - операція розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551862 30010001 у сумі 7 грн; -о 14 годині 22 хвилини - операція розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551863 30010001 у сумі 395 грн 76 коп.; -о 14 годині 23 хвилини - операція розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551865 30010001 у сумі 384 грн 54 коп.; -о 14 годині 25 хвилин - операція коштів розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551868 30010001 в сумі 373 грн 32 коп.; -о 14 годині 25 хвилин - операція розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551869 30010001 в сумі 339 грн 66 коп.; -о 14 годині 28 хвилин - операція розрахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 551870 30010001 в сумі 127 грн 50 коп. (а. с. 53). 07 липня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №1202120550000148 за заявою [PERSON] від 06 липня 2021 року за фактом заволодіння невідомою особою шахрайським шляхом грошовими коштами, які знаходилися її на банківських рахунках у сумі 7 600 грн та 16 000 грн, за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України. Досудове розслідування вказаного кримінального провадження здійснюється Сектором дізнання ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області (а. с. 51-52, 64-66). Крім того, [PERSON] зверталася до банку з заявами про скасування незаконних транзакції за її картками № [NUMBER] та № [NUMBER] від 06 липня 2021 року, в яких повідомляла про те, що в цей день на її мобільний телефон надійшло смс-повідомлення від Ощадбанку про блокування банківських карток, в якому було зазначено номер для зв`язку. Зателефонувавши на вказаний номер, виконала всі вказівки невідомого співрозмовника. Після закінчення розмови, з її карткових рахунків зникли грошові кошти в сумі 16 000 грн та 7 689 грн (а. с. 48-50). Також, 29 липня 2021 року [PERSON] звернулася до АТ «Ощадбанк» з заявою про повернення незаконно перерахованих коштів та зупинення нарахування відсотків за користування кредитним лімітом на час проведення перевірки за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами (а. с. 55). На вказану заяву [PERSON] була надана відповідь від 25 серпня 2021 року за підписом заступника голови правління АТ «Ощадбанк» Драчко-Єрмоленко Є.В., в якій зазначено, що операції зі списання коштів проведені коректно, з використанням усіх необхідних реквізитів платіжних карток банку (повний номер платіжної картки, строк її дії, CVC2), з правильним введенням унікальних одноразових паролів (OTP-кодів) для одноразової операції в мережі Інтернет, які були направлені 06 липня 2021 року на особистий (фінансовий) номер мобільного телефону відповідача [NUMBER] . Вказаним листом [PERSON] повідомлено про відсутність підстав для повернення їй грошових коштів та рекомендовано звернутися до правоохоронних органів (а. с. 56-57). На підставі ухвали слідчого судді Білопільського районного суду №573/1294/21 від 04 серпня 2021 року отримано інформацію про рух коштів, які здійснювалися по банківському рахунку [NUMBER] банківської картки № [NUMBER] та банківському рахунку [NUMBER] банківської картки № [NUMBER] , яка міститься на оптичному диску DVD-R, 16x, 47 GB (а. с. 74-75). Згідно з протоколом огляду рей від 13 вересня 2021 року, дізнавачем ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області під час огляду вищевказаного диску встановлено, що грошові кошти з банківських карток № [NUMBER] та № [NUMBER] були перераховані на банківську карту № [NUMBER] (а. с. 67-73, 76-87). V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 1073 ЦК України визначено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон). Відповідно до пункту 1.14 статті 1 Закону електронний платіжний засіб - це платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Згідно з пунктом 14.14 статті 14 означеного Закону банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банка. Під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення. У разі невиконання банком обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення таких операцій несе банк. Пунктом 14.15 статті 14 Закону «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що користувач відповідно до умов договору зобов`язаний надати банку інформацію для здійснення контактів з ним, а банк зобов`язаний зберігати цю інформацію протягом дії договору. Обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним: у разі інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; у разі відмови користувача від отримання повідомлень банку про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача, про що зазначено в договорі. У свою чергу банк не надав належних доказів виконання свого обов`язку, передбаченого вказаною нормою закону. Згідно з пунктом 14.16 статті 16 Закону користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Згідно з пунктом 14.17 статті 14 Закону банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершеного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законом для розгляду звернень скарг громадян. Строки встановлення емітентом правомірності переказу та повернення на рахунок користувача попередньо списаного неналежного переказу встановлені пунктом 37.2 статті 37 цього Закону. Відповідно до пункту 37.2 статті 37 Закону у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Постановою Національного банку України «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» від 05 листопада 2014 року №705 затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням. Вказане Положення містить загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками (розділ 6) та встановлює аналогічні обов`язки банку та користувача електронного платіжного засобу. Відповідно до пунктів 7, 8, 9 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням» емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Такий правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Верховний Суд у постановах від 14 лютого 2018 року у справі №127/23496/15-ц (провадження №61-3239св18), від 20 червня 2018 року у справі №691/699/16-ц (провадження №61-16504св18), від 27 січня 2021 року у справі №210/1242/18 (провадження №61-1556св20), від 15 липня 2021 року у справі №597/1294/18 (провадження №61-243св20) вказану правову позицію підтримав. У частині четвертій статті 263 ЦПК України вказано про те, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з частиною другою статті 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. VІ. Висновки суду Предметом даного спору є стягнення з [PERSON] коштів в сумі 16 000 грн, які були списані з карткового рахунку відповідача 06 липня 2021 року з використання платіжної картки № [NUMBER] та нараховані на вказану суму відсотки за користування ними в сумі 2 552 грн 85 коп. станом на 05 січня 2022 року. Списання коштів відбувались 06 липня 2021 року внаслідок проведення банківських операцій, які призвели до списання всього кредитного ліміту, сума якого становить 16 000 грн. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач заперечує використання платіжної картки № [NUMBER] , з якої відбулись 06 липня 2021 року операції по списанню коштів з її карткового рахунку. Судом встановлено, що відповідач повідомляла банку про підозрілі дії невстановлених осіб щодо її банківських рахунків та про порушення кримінальної справи, однак, працівники банку не звернули належної уваги на заяву відповідача та не вчинили дії щодо повернення незаконно списаних коштів з її рахунку. Крім того, позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами. Також позивач не довів, що відповідач була повідомлена про операції з її картковим рахунком та не надав суду інформації за наслідками службового розслідування, яке проводилось банком. Крім того, банком не здійснено припинення виконання будь-яких операцій по кредитному рахунку після надходження від [PERSON] повідомлення до відділення банку та поліції. Відповідно до пунктів 14.14, 14.15 ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі невиконання банком обов`язків з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення таких операцій несе банк. За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не можливо дійти висновку про вину користувача як підставу цивільно-правової відповідальності. Вказаний правовий висновок викладено Верховним Судом України в постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 і підтверджено у постановах Верховного Суду за 2018 рік: від 18 квітня 2018 року у справі №190/926/16-ц, провадження №61-6470св18; від 08 лютого 2018 року у справі №552/2819/16-ц, провадження №61-1396св18; від 14 лютого 2018 року у справі №127/23496/15-ц, провадження №61-3239св18; від 28 лютого 2018 року у справі №725/314/15-ц, провадження №61-5769св18; від 17 квітня 2018 року у справі №711/1594/16-ц, провадження №61-7117св18; від 22 березня 2017 року №6-2023цс16; від 20 червня 2018 року у справі №691/699/16-ц, провадження №61-16504св18; від 12 лютого 2018 року у справі №592/2386/16-ц, провадження №61-6974св18; від 23 січня 2018 року у справі №202/10128/14-ц, провадження №61-1856 св 17. Суд зауважує, що банк є професійним учасником ринку надання банківських послуг, у зв`язку з чим до нього висуваються певні вимоги щодо дотримання правил та процедур, які є традиційними у цій сфері, до обачності та розсудливості у веденні справ тощо. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача - фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою установою. З врахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони, яка не є фактично рівною у спірних правовідносинах. Аналізуючи в сукупності обставини справи в контексті законів, інших норм права, надані сторонами докази та пояснення сторін, виходячи з стандарту доказування «баланс вірогідностей» (BENDERSKIY v. Ukraine 15.11.2007 р., J.K. AND OTHERS v. SWEDEN 23.08.2016 р.) суд приходить до висновку, що позивачем не доведено, виконання ним, як надавачем фінансових послуг з використанням електронної платіжної системи вимог Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів», щодо забезпечення споживача, як слабшої ланки в правовідносинах повної інформації щодо операцій відносно його карткового рахунку та вжиття заходів щодо збереження коштів споживача після повідомлення ним Банку про несанкціонований доступ до банківського рахунку. Таким чином, оскільки АТ «Державний ощадний банк України» не підтвердив належними і допустимими доказами обставини, які б безспірно доводили, що [PERSON] , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей по кредитній картці, її особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку «Ощад-24», незаконному використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 06 липня 2021 року щодо перерахування з її карткового рахунку грошових коштів на загальну суму 16 000 грн, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про стягнення кредитних коштів, які відповідач фактично не отримав. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed