Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-16 00:00:00

Представник позивача в його інтересах звернулась до суду з позовом до відповідачки про виключення відомостей про особу, як батька, з актового запису про народження дитини, посилаючись на те, що [PERSON] 6 грудня 2014 року зареєстрував шлюб з [PERSON] у Торговицькій сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області за актовим записом № 41. Від спільного подружнього життя сторони мають двох спільних дітей, а саме [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [INFO] . Позивач визнав своє батьківство відносно старшого сина [PERSON] , [INFO] . Зазначила, що позивач не є генетичним батьком народженої позивачкою дитини - [PERSON] , оскільки на той час він проживав окремо від відповідачки, жодним чином з нею не спілкувався, не підтримував жодних зв`язків та не був поєднаним будь-якими цивільно-правовими обов`язками, відповідачка завела його в оману. 01 серпня 2018 року шлюб між позивачем та відповідачкою було розірвано. Представник позивача просив суд зобов`язати Новоархангельський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) виключити з актового запису № 07 від 22 червня 2009 року, про народження в с. Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області 11 червня 2009 року [PERSON] , відомості про батька - [PERSON] , [INFO] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, але разом з тим від останньої надійшла заява, в якій вона просила розгляд справи проводити за її та позивача відсутності, позов підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, але разом з тим телефонограмою повідомила суд про те, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення, розгляд справи просила проводити за її відсутності. Також наголосила, що підстав для проведення генетичної експертизи не має. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Новоархангельський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, але його не явка не є перепоною для проведення підготовчого судового засідання. Представник органу опіки і піклування Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явилася, але надала суду заяву, в якій просила справу розглядати у його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Суд вважає, що справу можливо розглянути у відсутність сторін та учасників на підставі письмових доказів. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи в сукупності, суд приходить до висновку, що цивільний позов обґрунтований і підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Ч .1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Ч. 1 ст. 13 ЦПК України вказує, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Принципом верховенства права, визнається, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. В частинах 1 та 2 ст. 10 ЦПК України законодавець вказав, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Як вбачається з матеріалів цивільної справи 11.06.2009 року народився [PERSON] , його батьком записано - [PERSON] , матір`ю [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] /а.с.11/. 01.08.2018 року рішенням Новоархангельського районного суду Кіровоградської області було розірвано шлюб між сторонами. Із зазначеного рішення вбачається, що сторони зареєстрували шлюб у Торговицькій сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області, за актовим записом № 41. Судом також встановлено, що у подружжя втрачені позитивні почуття один до одного, вони не бачать спільного подальшого майбутнього, сімейні стосунки досягли кризової межі і їх не можливо відновити, підстав для надання строку для примирення суд не вбачає. Розлучення відповідає дійсній волі жінки (позивача у справі) та чоловіка (відповідача у справі) після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті немайнові права, а тому із вказаних підстав шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання /а.с.8-10/. Відповідно до довідки про склад сім`ї позивач проживає сам у с. Синюха Голованівського району Кіровоградської області /а.с.12/. Відповідно до ст. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років. Сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст.7 СК України). В розумінні ст. 18 СК України позивачем вибрано способи захисту сімейних прав та інтересів зокрема - припинення правовідношення, а також його анулювання, а саме виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини. Зі ст. 121 СК України випливає, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя (згідно ст. 122 СК України). Дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування (ст. 7 Конвенції про права дитини). Відповідно до ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Представник позивача в його інтересах звернувся до суду з цивільним позовом про виключення відомостей про особу, як батька, з актового запису про народження дитини вказуючи на те, що позивач не є генетичним батьком народженої позивачкою дитини - [PERSON] , оскільки на той час він проживав окремо від відповідачки, жодним чином з нею не спілкувався, не підтримував жодних зв`язків та не був поєднаним будь-якими цивільно-правовими обов`язками, відповідачка завела його в оману. Відповідачка у справі не заперечувала цього факту, про що свідчить її телефонограма адресована суду про визнання позову. Жодна із сторін по справі не заявила клопотання про проведення генетичної експертизи для встановлення батьківства, але разом з тим суд, враховуючи процесуальну поведінку відповідачки, вважає, що позивач дійсно не є рідним батьком малолітньої дитини. Суд, приймаючи рішення, діє виключно в інтересах майбутніх прав та обов`язків малолітньої дитини. Тобто заявлена позовна вимога позивача про виключення відомостей про особу, як батька, з актового запису про народження дитини підлягає задоволенню. В ч. 1 ст. 134 СК України наголошується на тому, що на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Пунктами 2.13, 2.13.1 наказу Міністерства Юстиції України від 12.01.2011 року №96/5 Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання визначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану; Відповідно до ч. 1 ст. 6 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. З даного слідує, що суд повинен при постановленні рішення зобов`язати уповноважений орган внести відповідні зміни до актового запису. Приймаючи до уваги викладене та

Outcome: approved