Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-05 00:00:00

17 січня 2022 року позивач звернулася до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідача на користь позивача відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 25220,50 грн., відшкодування збитків в розмірі 8000 грн., судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 9000 грн. та судовий збір. Свої вимоги мотивує тим, що на їй праві власності належить квартира [ADDRESS] . 31 жовтня 2021 року відбулось залиття належної їй квартири, що підтверджується актом від 02 листопада 2021 року, який\~був складений комісією у складі директора ТОВ «Управком-7» Ричень О.П., сусідів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та представника позивача [PERSON] . З вказаного акту вбачається, що власник квартири [ADDRESS] здійснив самовільне здійснення прокладання внутрішніх труб водовідведення та водопостачання від загальної системи водопостачання в суміжну з квартирою [ADDRESS] стіну та причиною залиття квартири [ADDRESS] стало порушення положень ДБН при прокладанні трубопроводів та халатність власника квартири [ADDRESS] щодо їх експлуатації. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 16-21 від 20 грудня 2021 року, складеного судовим експертом Мельником О.П. вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартира [ADDRESS] складає 25220,50 грн. В зв`язку з наведеним, просить позов задовольнити. 18 січня 2022 року ухвалою Залізничного районного суду м. Львова вказана справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовної провадження без виклику сторін, а відповідачеві було запропоновано подати до суду заяву із обґрунтованим запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов по вказаній справі. Відповідач по справі належним чином повідомлявся судом про розгляд даного провадження у встановленому законом порядку, шляхом направлення поштової кореспонденції суду. Клопотань до суду про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надходило.\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~Згідно з вимогами ч.13\~ст.7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. \~\~\~\~\~\~ У відповідності до ч.8\~ст.279 ЦПК України\~при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. \~\~\~\~\~\~ Положеннями\~ст.174 ЦПК України\~закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. \~\~\~\~\~\~ Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи вимоги ст.ст.279,\~280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності /а.с.56-58/. Відповідачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності /а.с.9-11/. 31 жовтня 2021 року відбулось залиття належної позивачу квартири, що підтверджується актом від 02 листопада 2021 року, який\~був складений комісією у складі директора ТОВ «Управком-7» Ричень О.П., сусідів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та представника позивача [PERSON] /а.с.7-8/. З вказаного акту вбачається, що власник квартири [ADDRESS] здійснив самовільне здійснення прокладання внутрішніх труб водовідведення та водопостачання від загальної системи водопостачання в суміжну з квартирою [ADDRESS] стіну та причиною залиття квартири [ADDRESS] стало порушення положень ДБН при прокладанні трубопроводів та халатність власника квартири [ADDRESS] щодо їх експлуатації. Під час обстеження\~\~квартири\~\~позивача комісією виявлено залиття підлоги у кімнаті, підлоги, стін, дверей у коридорі та підлоги, стін в кухні зазначеної квартири. 04 листопада 2021 року адвокатом Михалевським Ю.Р. було скеровано на адресу відповідача заяву з прозицією ознайомитись з актом про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення, подати свої заперечення або зауваження до вказаного акту, ініціювати повторний огляд та добровільно відшкодувати завдану позивачу шкоду, однак відповідач конверт з поштовим відправленням не отримав, у зв`язку із чим такий повернувся за закінченням терміну зберігання /а.с.12-13,15/. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 16-21 від 20 грудня 2021 року, складеного судовим експертом Мельником О.П. вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартира [ADDRESS] складає 25220,50 грн. /а.с.20-36/. За проведення експертизи для визначення розміру завданої шкоди внаслідок залиття позивач сплатила експерту 8000,00 грн. /а.с.43/. Згідно зі\~статтею 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до\~статті 151 ЖК Української РСР\~громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом України. Статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку; дотримання вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Системний аналіз зазначених положень законодавства у взаємозв`язку із положеннями\~статті 1166 ЦК України\~\~дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані, своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідно до частин 1, 2\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Тобто, відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. У відповідності до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зазначає, що вина відповідача у затопленні квартири позивача підтверджується актом від 02 листопада 2021 року, складеного комісією у складі директора ТОВ «Управком-7» Ричень О.П., сусідів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та представника позивача [PERSON] . Відповідач зазначений акт не оскаржував, доказів на спростування викладених в ньому даних або даних, викладених у висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 16-21 від 20 грудня 2021 року, суду не надав.\~\~ Беручи до уваги, що факт залиття квартири позивача є беззаперечно доведений, розмір завданої майнової шкоди відповідачем під час розгляду справи не спростований і встановлений на підставі висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 16-21 від 20 грудня 2021 року, суд приходить до висновку, що вимога позивача про відшкодування майнової шкоди в сумі 25220,50 грн. підлягає задоволенню у повному обсязі. Враховуючи наведене суд, дослідивши докази по справі у їх сукупності, прийшов до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода в повному обсязі в сумі 25220,50 грн. Крім того, беручи до уваги положення статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судові витрати у виді сплаченого позивачем судового збору в розмірі 992,40 грн. /а.с.49/, судових витрат на проведення експертизи в розмірі 8000,00 грн. /а.с.43/, а також, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 9000,00 грн. /а.с.63,64-65/, тобто, всього слід стягнути судових витрат на загальну суму - 17992,40 грн. (992,40 грн. + 8000 грн.+9000,00 грн.).

Outcome: approved