Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-28 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду 28.09.2021 з позовом, уточнивши його 25.11.2021, в якому просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та [PERSON] , зареєстрований 04.03.2016 Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №56. В обґрунтування позову позивачка вказує, що з відповідачем 04.03.2016 уклали шлюб, який зареєстровано Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №56. Від спільного подружнього життя сторони мають неповнолітніх доньку [PERSON] , [INFO] , та сина [PERSON] , [INFO] . Подружні стосунки між сторонами припинені з липня 2019 року, сторони проживають окремо, єдиного бюджету не мають, спільного господарства не ведуть. Неповнолітні діти проживають разом з позивачкою. Як на причину розпаду сім`ї позивачка вказує на різні погляди на сімейне життя та обов`язки, через що у сім`ї виникали сварки, що у кінцевому результаті призвело до розпаду сім`ї. Позивачка вважає, що шлюб носить формальний характер, оскільки сім`я з відповідачем розпалася остаточно, примирення між ними неможливе. Правом на участь в судовому засіданні сторони не скористались, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи суду не надходило. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання, однак до суду не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзив та заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, належне повідомлення відповідача, неподання ним відзиву у встановлений судом строк, суд постановив, в силу ст. 280 ЦПК України, ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів та за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] 04.03.2016 укладено шлюб, який зареєстрований Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №56 (а.с. 3). У період шлюбу у сторін народилися діти [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] та [NUMBER] , відповідно (а.с. 4, 5). За відомостями Відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Саксаганської районної у місті ради, місце проживання позивачки та неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8, 9, 10). Судовим розглядом встановлено, що шлюбні стосунки між сторонами припинено з липня 2019 року у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя та обов`язки, через що у сім`ї виникали сварки, що у кінцевому результаті призвело до розпаду сім`ї. Сторони спільного господарства не ведуть, єдиного бюджету не мають, мешкають окремо. Спору про визначення місця проживання дітей та поділу майна немає. Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Приймаючи до уваги те, що сторони шлюбні відносини не підтримують, збереження їх сім`ї на майбутнє неможливо, позивачка наполягає на розірванні шлюбу, вказуючи, що збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам дітей, після розірвання шлюбу не просить змінити їй прізвище на дошлюбне, тому суд вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 04.03.2016 Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №56, розірвати. Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище « [PERSON] ». Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, згідно ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивачки 908,00 грн в рахунок відшкодування судового збору (а.с. 1).

Outcome: approved