Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

у серпні 2021 року позивач Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, у якому просить стягнути з відповідача заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги 25029,66 грн., три проценти річних у розмірі 3058,40 грн.,, інфляційні втрати в розмірі 12347,27 грн., та у відшкодування витрат по оплаті судового збору 2270 грн. На мотивування позовних вимог позивач вказує ч. 7 статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачанняхолодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване», на Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України житлово-комунальні послуги», послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Повідомленням визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. Відповідач [PERSON] отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внугрішньобудинкових мереж) за адресою: [ADDRESS] на підставі Договору. Відповідно до Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг: водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Підпункти 1, 10 пункту 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дають визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил та визначення комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо-та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. За приписами статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, що діяла на момент існування взаємовідносин), пунктів 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630 (діяли у період існування взаємовідносин), споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. З огляду на те, що зобов`язання по оплаті вартості житлово-комунальних послуг покладається на споживача законом, відсутність оформленого між сторонами письмового договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати таких послуг (постанова Верховного Суду України від 30.10.2013 у справі № 6-59цс13). Відповідач, в порушення вимог, що передбачені наведеними нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період 11 липня 2014 року по 31 грудня 2020 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконав, внаслідок чого у останнього виникла заборгованість у розмірі 24884,76 грн, яка підтверджується довідкою та розрахунком заборгованості що додаються ним до позову. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжповірочного інтервалу. Відповідний розмір внеску встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської песької ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.09.2019 № 1716 для відповідного будинку у розмірі 28,98 грн щоквартально, однак він не сплачений відповідачем, внаслідок чого борг складає 144,90 грн. Отже, розмір заборгованості відповідача за надані житлово-комунальні послуги складає 15 029,66 грн. Так, в зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідач зобов`язаний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 3058,40 грн та інфляційні втрати у розмірі 12 347,27 грн. розрахунок яких додається до позову. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 17.08.2021 року відкрито провадження у справі з призначенням проведення розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін (а.с.27-28). Відповідачем [PERSON] поданий відзив на позовну заяву у якому вона вказує, що не визнає позов, оскільки вважає що позивач не надав документів на підтвердження прямих договірних взаємовідносин з нею. Позивач не вказав, що в помешканні відповідача встановлені (за належною процедурою та за власний рахунок відповідача) та взяті на облік лічильники обліку води (холодної та гарячої) про що складені акти працівниками позивача та внесені дані про це в вищезазначений договір. Позивач за її вимогою знімав показники лічильників води, про що був складений акт № 992631 від 12.11.2020 р., але ніяких наслідків, а саме перерахунку фактично наданих послуг та надання позивачу відкоригованого рахунку для сплати це не визвало. Влітку 2018 р., вона придбала за власний кошт та встановила електричний водонагрівач (бойлер), після чого припинила використання гарячої води із системи централізованого водопостачання гарячої води, а відповідно, відсутній факт і водовідведення води отриманої із централізованої системи гарячого водопостачання. Розрахунки надані позивачем у своєму позові не відображають реальний об`єм наданих відповідачу послуг. Вважає, що позовні вимоги не можуть розглядатися у зв`язку з пропущенням строків позовної давності, які складають 3 роки. Позов подано 29.07.2021 р., відповідно позовні вимоги можуть охоплювати період з липня 2018 року по червень 2021 р. так як, позивач веде облік наданих послуг по\-місячно. Просить застосувати строк позовної давності та відмовити у позові. Позивачем подана відповідь на відзив, у якій позивач вказує, що відповідно до п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2005 № 630 (далі - Правила № 630) у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. На квартиру [ADDRESS] відкрито о/р 2105064140 по якому нарахування за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у період з 01.07.2014 по 31.07.2017 проводились за показниками загальнобудинкового приладу обліку води у порядку визначеному п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005 № 630 на 6 осіб. З 01.08.2017 по 31.12.2020 нарахування за послуги повинні проводитись за показаннями квартирних приладів обліку води, переданих у попередньому місяці. За період з 01.08.2017 року по 31.12.2020 року Відповідач не передавав показання квартирних засобів обліку періодично, тому обсяги наданих послуг на підставі яких формувались повідомлення про сплату розраховувались згідно із середніми показниками, додатковими об`ємами та за показаннями будинкових засобів обліку, з урахуванням складу сім`ї у кількості зареєстрованих у квартирі осіб, що й зазначено у розрахунку заборгованості. Розрахунки за послуги у період з 01.08.2017 р. по 31.12.2020 р. підлягають впорядкуванню шляхом донарахування суми в розмірі 3161,58 грн. за фактично спожиті послуги. Від відповідача з 01.07.2014 р. взагалі не було ніякої оплати за послуги з водопостачання та водовідведення, що свідчить про ухилення від своїх обов`язків щодо оплати заборгованості за житлово-комунальні послуги. Розрахунок заборгованості на який йдеться посилання позивача, є подібним розрахунком заборгованості, в тому числі, на підставі якого проводиться стягнення боргу у судовому порядку і з інших боржників на користь ПрАТ «АК «Київводоканал». При цьому, правову оцінку розрахунку заборгованості, надав Київський апеляційний суд в постанові у справі 759/7122/20: «наданий позивачем у письмовій формі розрахунок боргу споживача є належним, допустимим, достовірним та достатнім письмовим доказом (ст.ст. 76-80 УПК України), на підставі якого суд установив розмір боргу споживача за надані послуги. У вказаному розрахунку зазначено повний і чіткий розмір нарахувань за кожен місяць і по кожному виду послуг (водопостачання та водовідведення, об`єми) з урахуванням встановлених тарифів». Щодо тарифів зазначає, що платіжним документом для споживачів є повідомлення на сплату комунальних послуг із зазначенням особового рахунку, який відкрито на кожну квартиру, де міститься докладна інформація про об`єми споживання, тарифи, нарахування, оплати, коригування (при проведенні) та суми до сплати. Повідомлення на сплату надходять щомісячно на поштову адресу споживачів. Формат повідомлення відповідає вимогам Законів України «Про житлово-комунальні послуги» та «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». Послуги з водопостачання та водовідведення надаються лише ПрАТ «АК «Київводоканал», яке є монополістом у даному сегменті ринку по наданню послуг з водопостачання та водовідведення і якого внесено до Переліку суб`єктів природних монополій міста Києва, що підтверджує Зведений перелік природних монополій, який згідно з частиною другої статті 5 Закону України «Про природні монополії» складається та ведеться Антимонопольним комітетом України відповідно до його повноважень (розпорядження АМКУ від 28.11.2012 № 874-р). ПрАТ «АК «Київводоканал» здійснюється унікальний комплекс, що забезпечує повний цикл водопостачання та водовідведення міста Києва. При цьому, в місті Києві проживає більш ніж 3 мільйони осіб, більшість з яких є споживачами води. Враховуючи велику кількість споживачів послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, а також той факт, що діяльність підприємства супроводжується людською складовою, така діяльність може супроводжуватись в тому числі людською помилкою. Позивачем було подано позов з урахуванням відсутності письмового договору, хоча в процесі повторної обробки запиту щодо [PERSON] було встановлено факт наявності письмового договору, укладеного між ПрАТ «АК «Київводоканал» та [PERSON] від 01.08.2018 року (копія договору додається до відзиву на позовну заяву). Ненадання суду письмового договору зумовлено людським фактором та не мало наміру ввести суд в оману. Позивач наголошує на тому, що з огляду на Постанову Верховного Суду від 11.11.2019 у справі № 646/834/17, відсутність письмового договору про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення не є підставою для твердження про те, що договірні відносини між виробником та споживачем відсутні. Надана Відповідачем суду копія договору не створює нових обставин справи, а лише підтверджує правильність позиції позивача. Стосовно застосування строків позовної давності заявленого відповідачем вказує, що відповідно до частини 1 статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, а в силу частини третьої цієї статті після переривання перебіг позовної давності починається заново. До дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, може з урахуванням конкретних обставин справи належати, зокрема, часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу. Отже, факт періодичного отримання послуг свідчить про переривання строків позовної давності відповідно до положень ст. 264 Цивільного кодексу України. Після переривання перебіг позовної давності починається заново, тому позовні вимоги про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги заявлені в межах строків позовної давності. Відповідачем подані заперечення на відповідь на відзив у яких відповідач вказує, що вважає заявлені до неї позовні вимоги безпідставними та необгрунтованими. Вказує, що позивач визнає наявність між сторонами прямого письмового договору № 10564140, який було укладено 01.08.2017 р. Публічний договір (оферта) про приєднання до умов отримання послуг на який посилається Позивач, по відношенню до неї перестав діяти в момент підписання сторонами вищезазначеного прямого договору з 01.08.2017 р. Це означає, що Позивач 31.07.2017р. припинив надавати послуги у відповідності до Публічного договору про приєднання, та з 01.08.2017 р. та почав надавати послуги, згідно укладеного нового прямого договору № 10564140. На її думку даний факт виключає можливість застосовувати поняття «переривання перебігу позовної давності», так як надані позивачем розрахунки на надані послуги відповідачу стосуються двох різних договорів. Стосовно позовної давності з 01.08.2017 р по 28.07.2018 р. відповідач вказує, що Позивач подав свій позов до суду 29.07.2021р., відповідно позовні вимоги можуть охоплювати період з липня 2018 р. по червень 2021 р. В даному випадку не можна застосовувати поняття «переривання перебігу позовної давності», так як Відповідач заперечує сам перелік та об`єми наданих Позивачем послуги у вказаний період, посилаючись на показники встановлених лічильників води. Вона надавала через онлайн кабінет покази лічильників, але встановлена позивачем програма не приймала її дані. Рахунки до сплати складаються позивачем таким чином, що неможливо відокремити один період від іншого, тобто, якщо вона заплатила б за воду, яку спожила у попередньому місяці (вересень 2021), то позивач зарахував би цей платіж на свій розсуд. 12.10.2021р. представник позивача перевірив стан пломб та зняв показники встановлених у моїй квартирі лічильників води, про що склав відповідний акт, в якому зазначені наступні дані лічильників (округлено до цілої частини значення): по холодній воді - 478 куб. м.; по гарячій воді - 65 куб. м. Виходячи саме з даних показів лічильників і має бути зроблений позивачем розрахунок за спожиті послуги, і в такому разі вона готова їх сплатити. А розрахунки надані позивачем у своєму позові не відображають реальний об`єм наданих ним Відповідачу послуг. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, та надані сторонами докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 26.04.2014 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» № 1198 від 10.04.2014 року, яким внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами. Так, ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. 05.08.2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення щодо публічного договору (оферти) про надання публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Вказано, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал», для оформлення припинення надання цих послуг. По квартирі [ADDRESS] відкрито о/р 2105064140 по якому нарахування за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у період з 01.07.2014 по 31.07.2017 проводились за показниками загальнобудинкового приладу обліку води у порядку визначеному п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005 № 630 на 6 осіб. У відповідності до п. 1.1 Договору ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати боржнику відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а боржник зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Відповідач, в порушення вимог, що передбачені наведеними нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період 11 липня 2014 року по 31 грудня 2020 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконав, внаслідок чого у останнього виникла заборгованість у розмірі 24884,76 грн, яка підтверджується довідкою та розрахунком заборгованості що додаються ним до позову. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжповірочного інтервалу. Відповідний розмір внеску встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської песької ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.09.2019 № 1716 для відповідного будинку у розмірі 28,98 грн щоквартально, однак він не сплачений відповідачем, внаслідок чого борг складає 144,90 грн. Отже, розмір заборгованості відповідача за надані житлово-комунальні послуги складає 15 029,66 грн. що підтверджується розрахунком на а.с.10-11. В зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідач зобов`язаний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 3 058,40 грн та інфляційні втрати у розмірі 12 347,27 грн. 01.08.2018 року між ПрАТ «АК «Київводоканал» та [PERSON] було укладено письмовий договір № 10564140. Після чого в помешканні відповідача встановлені за власний рахунок лічильники обліку води про що складені акти та внесені дані про це в вищезазначений договір. Відповідно до п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2005 № 630 у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Підпунктами 1, 10 п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дають визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил та визначення комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством. За приписами ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в ред. чинній на момент виникнення спірних правовідносин), п. п. 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 року, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. З 01.08.2017 по 31.12.2020 нарахування за послуги повинні були проводитись за показаннями квартирних приладів обліку води, переданих у попередньому місяці. За період з 01.08.2017 року по 31.12.2020 року відповідач не передавав показання квартирних засобів обліку періодично, тому позивачем правильно обсяги наданих послуг на підставі яких формувались повідомлення про сплату розраховувались згідно із середніми показниками, додатковими об`ємами та за показаннями будинкових засобів обліку, з урахуванням складу сім`ї у кількості зареєстрованих у квартирі осіб, що й зазначено у розрахунку заборгованості. Відповідачка порушила п.3.1, 4.2 укладеного з позивачем вже прямого договору, своєчасно не передавала показання приладів обліку та не оплачувала отримувані їй щомісячні послуги з водопостачання. Навіть і по показникам споживання що відповідачка вважала для себе обгрунтованими вона також оплату за отримані послуги не здійснила. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Позивачем також ставиться вимога про стягнення 3% річних у розмірі 3058,4 грн. та інфляційних втрат у розмірі 12347,27 грн. Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тому, суд вважає, що у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржник зобов`язаний сплатити на користь позивача 3% річних у розмірі та інфляційні втрати. Щодо застосування строків позовної давності на підставі чого відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог суд приходить до наступного висновку. У відповідності до ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. За приписом ст.257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. У відповідності до ст. 260 ЦК України позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу. Порядок обчислення позовної давності не може бути змінений за домовленістю сторін. У відповідності до ч. 5 ст. 261 ЦК України за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Але у даному випадку позивачем не пропущений строк позовної давності з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, а в силу частини третьої цієї статті після переривання перебіг позовної давності починається заново. До дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, може належати, зокрема, часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу. Отже, факт періодичного отримання послуг свідчить про переривання строків позовної давності відповідно до положень ст. 264 Цивільного кодексу України. Після переривання перебіг позовної давності починається заново, тому позовні вимоги про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги заявлені в межах строків позовної давності. Правила переривання позовної давності застосовуються судом незалежно від наявності чи відсутності відповідного клопотання сторін у справі, якщо в останній є докази, що підтверджують факт такого переривання (наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.06.2018 у справі №668/8830/15-ц). Крім того постановою КМ України від 11.03.2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19, спричиненої коронавірусом», на всій території України був встановлений карантин з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р., Постановою КМ України від 20.05.2020р. № 392, дію карантину, встановленого постановою КМ України від 11.03.2020 р. № 211 було продовжено з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р., Постановою КМ України від 22.07.2020р. № 641, із змінами, внесеними згідно із Постановами КМ № 760 від 26.08.2020 р., № 956 від 13.10.2020 р. дію карантину, встановленого постановою КМ України від 11.03.2020 р. № 211 та від 20 травня 2020 р. № 392 продовжено з 1 серпня до 31 грудня 2020 р., Постановою КМУ № 1236 від 09.12.2020 року «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби спричиненої коронавірусом» продовження загальнонаціонального карантину в Україні здійснено до 30 червня 2021 року. Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, строки, визначені статтею 257 ЦК України (строк позовної давності), продовжуються на строк дії такого карантину. Оскільки з 12.03.2020 р. і по теперішній час на території України установлено і діє карантин з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом, строки позовної давності подовжено згідно рішень Уряду, а отже позовна заява Позивача у даній справі була подана у межах строку позовної давності. Правила переривання позовної давності застосовуються судом незалежно від наявності чи відсутності відповідного клопотання сторін у справі, якщо в останній є докази, що підтверджують факт такого переривання (наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.06.2018 у справі №668/8830/15-ц). Строки позовної давності за позовними вимогами позивачем не пропущені. Доводи відповідача про те що Публічний договір (оферта) про приєднання до умов отримання послуг на який посилається Позивач, по відношенню до неї перестав діяти в момент підписання прямого договору з 01.08.2017 р. що на її думку виключає можливість застосовувати поняття «переривання перебігу позовної давності», суд розцінює критично, оскільки послуга з постачання води залишилася надаватися позивачем та сама (постачання гарячої та холодної води), а відбулося лише викладання тексту договору у новій редакції. Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження, в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України відповідачем не спростовані, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України також необхідно стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати - сплачений судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved