Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за договором про пайову участь № 5 від 10.09.2020. В обгрунтуванння позову покликається на те, що 10.09.2020 між КП "Управління капітального будівництва" та [PERSON] укладено договір Пайової участі №5 по об`єкту "Будівництво інженерно - транспортної інфраструктури будинків котедженого типу по [ADDRESS] ". Положеннями 3.2 договору передбачено обов`язок громадянина оплатити пайову участь у розмірі 318156,15 гривень на протязі 15 днів з дня підписання договору. Останній платіж повної оплати пайової участі слід провести до 01 травня 2021 року. Проте, відповідачем було оплачено лише 22000 грн. 01.09.2021 відповідач звернувся із заявою щодо виконання договору пайової участі №5 в якій вказав, що зобов`язується здійснювати оплату по мірі надходження коштів у зв`язку з відсутністю сталого фінансового доходу. Зазначає, що з метою досудового врегулювання спору, 12.10.2021 звернувся до відповідача із листом - вимогою про необхідність погашення існуючого боргу, однак відповідач залишив таку вимогу без виконання, в зв`язку з чим ним у відповідності до вимог ст. 625 ЦК України здійснено розрахунок заборгованості, згідно якого основна сума боргу становить - 296516, 15 гривень, відсотки річні - 14412 гривень та інфляційні втрати - 37209,58 гривень. Ухвалою від 02.12.2021 в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 23.12.2021, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення. В зв`язку з відсутністю даних про належне повідомлення відповідача про дату, час і місце розгляду даної справи судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін було відкладено на 01.02.2022, про що належним чином повідомлено учасників справи. Дана ухвала надсилалась сторонам по справі, однак відповідач повторно такої не отримав, поштовий конверт був повернений до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». 01.02.2022 розгляд справи було відкладено на 24.02.2022 у зв`язку з тим, що лише 27.01.2022 сторона відповідача ознайомилась з матеріалами справи, виявила намір подати відзив на позовну заяву. 07.02.2022 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому вважає позов безпідставним та просить в його задоволенні відмовити. Зазначає, що свої зобов`язання за договором він виконував належним чином, проте через втрату роботи не зміг вчасно оплачувати обумовлені договором платежі. Вказує, що забудовник також належним чином не виконав умови договору, а тому не вправі нараховувати штрафні санкції. Також посилається на запроваджений карантин, під час якого заборонено нараховувати штрафні санкції. Також вважає завищеним розмір понесених позивачем судових витрат. Просить в позові відмовити. 14.02.2022 до суду надійшла письмова заява позивача про зменшення ціни позову у зв`язку з допущеною технічною опискою та частковою сплатою відповідачем заборгованості, а також відповідь на відзив. Зазначає, що період розрахунку заборгованості помилково зазначено та здійснено з 01.05.2020 замість 01.05.2021 і сума боргу відповідно складає 314492,41. Крім цього, оскільки відповідачем сплачено 27.01.2022 2000 грн., а тому просить стягнути з відповідача 312492,41 грн. та понесені витрати на правничу допомогу. Заперечення на відповідь на відзив відповідачем подано не було, а лише 22.02.2022 долучено копію квитанції про сплату 2000 грн. за договором. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 10.09.2020 між КП "Управління капітального будівництва" та [PERSON] укладено договір Пайової участі №5 по об`єкту "Будівництво інженерно - транспортної інфраструктури будинків котедженого типу по [ADDRESS] ". Положеннями 3.2 договору передбачено обов`язок громадянина оплатити пайову участь у розмірі 318156,15 гривень на протязі 15 днів з дня підписання договору. Останній платіж повної оплати пайової участі слід провести до 01 травня 2021 року. Пунктом 4.2 договору визначено, що оплата здійснюється в безготівковій формі, в гривнях. Крім того, у розділі 5 договору сторонами визначено форс-мажорні обставини. Окрема, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання обов`язків за даним договором, якщо це сталося за обставин непереборної сили, які виникли проти волі Сторін після підписання даного Договору. Такими обставинами є надзвичайні події, а саме: війна і військові дії, повстання, мобілізація, зміна політично-економічної ситуації в Україні, епідемії, пожежі, дорожні і природні катастрофи та їх наслідки, а також все інше, що урядові та інші установи визнають обставинами непоборної сили. При цьому термін виконання обов`язків по даному продовжується на час, протягом якого діяли дані обставини та їх наслідки. Якщо ці обставини будуть продовжуватись більше трьох місяців, то кожна із Сторін має право відмовитись від подальшого виконання обов`язків за даним Договором і в цьому випадку розрахунки будуть проводитись по факту і жодна із Сторін не має права відшкодування іншою Стороною понесених витрат. Сторона, для якої склалась неможливість виконання обов`язків, передбачених цим Договором, повинна негайно, але не пізніше 10-ти днів від настання такої події, письмово повідомити про це другу Сторону. Неповідомлення, або несвоєчасне повідомлення про початок або припинення форс-мажорних обставин, позбавляє Сторону права на них посилатись. 01.09.2021 відповідач звернувся із заявою щодо виконання договору пайової участі №5 в якій вказав, що зобов`язується здійснювати оплату по мірі надходження коштів у зв`язку з відсутністю сталого фінансового доходу. Згідно платіжних доручень (а.с. 8-13) відповідачем [PERSON] було оплачено лише 22000 гривень. Крім цього, відповідачем перераховано позивачу 27.01.2022 та 22.02.2022 платежі по 2000 грн. Згідно ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Частиною 1 статті 527 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до положень статей 610, 612 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Судом встановлено, що позивач 12.10.2021 звернувся до відповідача із листом - вимогою про необхідність погашення існуючого боргу, однак відповідач залишив таку вимогу без виконання, доказів протилежного суду не надано. При цьому, суд враховує, що за час провадження у справі, відповідачем сплачено разом 4000 грн. в рахунок погашення заборгованості за договором. Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено правові наслідки порушення зобов`язання, за змістом якої у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема неустойка. Частиною 2 ст. 625 ЦК України передбачено відповідальність за порушення грошового зобов`язання, а саме: боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до частини 1, 3 статті 549 Цивільного Кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно розрахунку заборгованості\~за порушення\~умов договору\~щодо сплати\~пайового внескупозивачем, який долучено до заяви про зменшення позовних вимог (станом на 14.02.2022 основна сума боргу відповідача становить - 294516,15 гривень), на підставі ст. 625 ЦК України нараховано також відсотки річні 5073,36 гривень та інфляційні втрати 12902,90 гривень. Що стосується доводів відповідача стосовно не законності нарахування 3% та інфляційних втрат за період дії карантину на території України, суд вважає такі безпідставними, оскільки положення п.15 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України стосуються виключно Договору позики (кредиту), про що прямо зазначено у відповідній нормі. Більше того 3% та інфляційні втрати згідно ст. 625 ЦК України не є штрафними санкціями. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Крім цього, суд не погоджується з доводами відповідача про те, що у нього відсутній обов`язок по сплаті коштів у зв`язку із тим, що позивач не виконав обов`язку передбаченого п. 2.2 Договору, а саме не передано новозбудовані мережі на баланс відповідним організаціям для їх подальшої експлуатації. Термін передачі мереж до II кварталу 2021 року (п.2.3 Договору). Проте, у відповідності до п.3.3.1 Договору Забудовник має право продовжити термін закінчення будівництва інженерних мереж та здачі їх в експлуатацію, за умови неповної сплати коштів пайової участі, необхідних для Фінансування об`єкту будівництва в повному обсязі. Більше того Положеннями ч. 1 ст. 14 ЦК України передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Так Відповідач зобов`язаний був сплатити пайову участь до 01.05.2021 року. При цьому сплата коштів не залежить безпосередньо від закінчення будівництва та введення інженерно- транспортної інфраструктури в експлуатацію. Суд погоджується з доводами позивачем, про те, що саме не здійснення повної оплати за Договором і може перешкоджати закінчити будівництво і прийняти об`єкт в експлуатацію. За таких обставин суд знаходить підстави для задоволення позову. При цьому, суд враховує, що оскільки відповідачем сплачено 22.02.2022 суму в розмірі 2000 грн. на погашення заборгованості, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сума заборгованості 292516,16 грн., відсотки річні 5073,36 гривень та інфляційні втрати 12902,90 гривень, а всього 310492,41 грн. заборгованості. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому згідно з вимогами ст.141 ЦПК України підлягає до часткового задоволення і вимога позивача про стягнення на його користь понесених судових витрат пропорційно задоволеним позовних вимогам, які складаються з витрат по оплаті судового збору в сумі 3104,00 грн. та витрат на професійну правничу допомогу в сумі 6500 грн. Що стосується доводів відповідача про неспівмірність розміру витрат на правничу допомогу, суд враховує те, що 18 листопада 2021 року між адвокат Тунським Андрієм Романовичем та КП «УКБ» ДМР було укладено Договір № 36 про надання правової допомоги. Умовами відповідного договору передбачено, що розмір гонорару за надання правової допомоги у суді першої інстанції становить 6500 гривень (п.3.2) Визначення гонорару у фіксованому розмірі передбачено положеннями ч.2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Більше того адвокатом складено позовну заяву, додатково надано правову допомогу у вигляді підготовки відповіді на відзив на позовну заяву та заяви про зменшення позовних вимог, що підписані адвокатом та долучені до матеріалів справи. Крім цього, заявлений розмір витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 6500 гривень є цілком співмірним із ціною позову. На підставі викладеного,

Outcome: partial