Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-16 00:00:00

Заступник керівника Смілянської окружної прокуратури звернувся до Кам`янського районного суду Черкаської області в інтересах держави в особі: Михайлівської сільської ради, ДП «Кам`янське лісове господарство» до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , де просить стягнути в солідарному порядку з відповідачів на користь держави в особі Михайлівської сільської ради шкоду, завдану незаконною порубкою дерев в сумі 172 847 грн., зарахувавши кошти до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища. Свої вимоги мотивує тим що Смілянською окружною прокуратурою встановлено, що відповідачі за попередньою змовою та у співучасті 03.02.2016 близько 10 год. 00 хв. в урочищі «Крутий Яр» на території Макіївського лісництва ДП «Кам`янського лісового господарства», квартал 72 виділ 16, що знаходиться в адміністративних межах с.Райгород Кам`янського району Черкаської області, не маючи передбаченого законом дозволу на вирубку дерев, умисно, незаконно, з корисливою метою, шляхом відокремлення дерева від кореня, здійснив порубку лісу в кількості п`ятдесят восьми дерев акації білої, чим заподіяв істотної шкоди державі в особі ДП «Кам`янське лісове господарство». Ухвалою Смілянського міськрайонного суду, що змінена ухвалою Черкаського апеляційного суду кримінальне провадження за обвинуваченням відповідачів у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, було закрито у зв`язку з декриміналізацією діяння, так як розмір істотної шкоди, спричинення якої є основною кваліфікуючою ознакою вчиненного діяння, було змінено, що призвело до часткової декриміналізації. Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 27.08.2021 відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. 24.11.2021 до суду від представника відповідача [PERSON] - адвоката Горобець С.О. надійшов відзив на позовну заяву, де вважають позов необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Вказує, що внаслідок вчинення кримінального правопорушення [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , державі завдано матеріальних збитків у сумі 172847 грн., які підлягають відшкодуванню винною особою, однак у межах кримінального провадження №12016250170000079 від 03.02.2016 вину жодного із згаданих вище осіб не доведено, не з`ясовано ступінь винуватості кожного із них та які саме протиправні дії вчинив кожен з обвинувачених. Щодо матеріальних збитків зазначає, що не проведено експертну оцінку завданих збитків і належних та допустимих доказів на підтвердження вказаної суму нема. Також, у матеріалах справи відсутні підтверджуючі документи, щодо повноважень інженера лісового господарства [PERSON] , в частині здійснення обчислення розміру шкоди та чи має він спеціальні знання з розрахунку наведених вище збитків. 01.12.2021 від заступника керівника Смілянської окружної прокуратури до суду надійшла відповідь на відзив. Зазначає, що в обґрунтування позовних вимог до суду надані докази, які підтверджують вчинення незаконної порубки дерев відповідачами, а саме протоколи допиту свідків, у яких містяться покази, що на місці вирубки лісу вони затримали відповідачів, які вантажили на автомобіль зрізану деревину, протокол огляду місця події від 03.02.2016, в якому зафіксовано факт вирубки лісу та вилучено бензопили, висновок експерта №1/258 від 03.03.2016 за результатами проведення судово-трасологічної експертизи, відповідно до якої зрізи дерев могли бути зроблені вилученими бензопилами та інші докази. Щодо розрахунку збитків завданих незаконною порубкою дерев, то розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, здійснюється згідно з Таксами, затвердженими постановою КМУ №665 від 23.07.2008. Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 09.12.2021 підготовче провадження по цивільній справі закрито та призначено до судового розгляду по суті, в судове засідання викликано осіб, які беруть участь у справі та свідків. Представник Смілянської окружної прокуратури - прокурор Іщенко Т.В. просила позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Від представника Михайлівської сільської ради надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, у прийнятті рішення повністю покладається на розсуд суду. Представник ДП «Кам`янське лісове господарство» - Висоцький О.А., який був допитаний як свідок, у судовому засіданні вказав, що 03 лютого 2016 року була скоєна самовільна порубка у 72 кварталі Макіївського лісництва, близько 10 години директор повідомив його, що в районі села Райгород відбувається незаконна вирубка. Вони зустріли лісничого Яценка та поїхали на місце події, їхали через поле та побачили ГАЗ 66, на нього вантажили дрова троє чоловіків, один зник. На місці події були свіжозрізаний ліс, який частково був подружений на автомобіль, а частина дров була поряд. Пеньки були свіжозрізнанні, працівники поліції зробили їх заміри, нараховано 58 дерев. Чи були пилки у чохлах не пам`ятає, однак тирса на пилках була. Представник ДП «Чигиринське лісове господарство» (правонаступник ДП «Кам`янське лісове господарств» а.с.65) - Фендюр Р. надіслав заяву з проханням провести судове засідання без його участі. Відповідач [PERSON] та його представник - адвокат Горобець С.О. у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову, так як він не є обґрунтованим, належних доказів, що своїми діями відповідач завдав матеріальну шкоду матеріали справи не містять. Адвокат Горобець С.О. вказав, що ДП «Кам`янський лісгосп» не є суб`єктом владних повноважень, а вина відповідачів не доведена, на сьогоднішній день вони не притягнуті ні до кримінальної, ні до адміністративної відповідальності. Не зазначено яким чином та як саме проходила вирубка дерев, щодо завданої майнової шкоди, яка вирахувана інженером ДП «Кам`янський лісгосп» зазначає, що до матеріалів справи не приєднано ніякої експертизи, з матеріалів справи вбачається лише, що відповідачі якусь кількість поклали на свій автомобіль, а якусь ні, тому позов не підлягає до задоволення. Також вказав, що свідок [PERSON] сказав, що не здійснював розрахунки, здійснював [PERSON] , а свідок [PERSON] у судовому засіданні сказав, що не він робив розрахунки. У самій же експертизі значиться, що сліди розпилу, де відсутня помітка не придатні до ідентифікації, у експертизі сфотографовані пилки у чохлах, а свідки говорять, що вони були без чохлів. Відповідач [PERSON] вказав, що знайомий йому повідомив, що у [PERSON] іде вирубка дерев. На місці вони вирішили завантажити дрова, в надії, що до них прийде представник лісгоспу. Приблизно куб чи півтора було погружено на машину. Відповідач [PERSON] розповів, що порубку дерев не здійснювали, а лише грузили дрова на автомобіль, пилки завжди возять з собою, тому, що іноді потрібно на місці допиляти куплені дрова. Від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги не визнає в повному обсязі та просив відмовити у задоволенні позову. Свідок [PERSON] , який був допитаний у судовому засіданні, показав, що працює інженером лісового господарства з 2007 року. Щодо подій зазначив, що точну дату не пам`ятає, однак це була осінь, або рання зима. Його керівник [PERSON] сказав, що проходить самовільна рубка у районі села Райгород. Вони приїхали, точно не знали місця події, однак почули, де працює пилка і поїхали туди. Стояв біля масиву Газон, на якому була завантажена невелика кількість дров, приблизно третина, 1,5 складометрів було на машині, поряд з машиною лежали дрова, [PERSON] стояв на машині, один чоловік стояв біля машини, а інший тікав по лісу. Двоє майстрів наздогнали третього чоловіка, який тікав із пилкою. Коли вони підійшли до машини, то викликали поліцію. Зазначив, що був сніг та було видно сліди від підошви людей та від машини, тирса від порубки лежала на снігу, а не під снігом. Вказав, що коли вони приїхали на місце події, то пилка не працювала, у чоловіків у руках пилок не було. Свіжозрізані пеньки було видно, так як біля них лежав сніг і поряд була тирса, від пеньків були сліди. Не всі пеньки були свіжозрізані. Розрахунки збитків робив [PERSON] . Свідок [PERSON] у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву, що за станом здоров`я, викликаним постійним стороннім доглядом та повною залежністю від сторонніх осіб, що підтверджується довідкою МСЕК №124334, з`явитись на виклик до суду для дачі показів в якості свідка не має змоги. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] розповів, що 03 лютого 2016 року він робив об`їзд лісу, шукав санітарну рубку. До нього зателефонував [PERSON] і сказав, що у районі Райгорода працюють пилки. По приїзду на місце події, разом з [PERSON] , то побачили, що на місці було двоє чоловіків [PERSON] та [PERSON] , третього чоловіка догнали із пилками і повернулися на місце рубки. Вказав, що відповідачі припинили різати дерева, коли їх побачили. Він з [PERSON] поробили зрізи пеньків, щоб приложити до зрізаних дерев, яких було близько 50. Зазначає, що відповідачі пояснили, що дерева були уже порізані. Дров, подружених на авто було близько 2,5 кубів, ще частина була біля авто, разом близько 5 кубів. Відповідачі говорили, що вони дерева не пиляли, лише вантажили те, що було спиляно. Також пояснив, що дров від 50 дерев може бути приблизно 20 кубів. По зрізах пеньків було видно, що дерева пилялися не за один раз. Свідок [PERSON] , допитаний у судовому засіданні, розповів, що до нього зателефонував [PERSON] , що потрібно їхати на виклик перед [PERSON] , вони забрали [PERSON] , була поліція і представники лісгоспу. Коли їхали побачили двох чоловіків, по слідах побачили, що третій чоловік побіг по долині, при ньому було дві пилки, даного чоловіка він наздогнав разом із [PERSON] та привели його назад. Пилки було дві, без чохлів. Чи пиляли дерева відповідачі він не бачив. Суд, заслухавши думку сторін, показання свідків, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти і відповідні ним правовідносини. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч.1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ст.69 Лісового кодексу України (надалі - ЛК України), спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами центрального органу виконавчої влади з питань лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом. Згідно ст.70 ЛК України, заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів і постійними лісокористувачами яким у встановленому порядку надано це право. Статтею 94 ЛК України визначено, що державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральними органами виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища, з питань лісового господарства, органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, територіальними органами центральних органів виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища, з питань лісового господарства, іншими центральними та місцевими органами виконавчої влади в межах повноважень, визначених законом. Як вбачається з ухвали Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 листопада 2020 року по справі №696/707/16-к клопотання захисників обвинувачених [PERSON] та [PERSON] про закриття кримінального провадження по обвинуваченню [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України у зв`язку з набранням чинності законом, яким скасована кримінальна відповідальність за вчинене ними діяння було задоволено та закрито кримінальне провадження №12016250170000079 від 03 лютого 2016 року на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України. А цивільний позов прокурора Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням залишено без розгляду (а.с. 19-21). Відповідно до ухвали Черкаського апеляційного суду від 03 березня 2021 року по справі №696/707/16-к, апеляційну скаргу заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури Лута І.В. було задоволено повністю та ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 листопада 2020 року, щодо [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] змінено через неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність. А саме виключено з мотивувальної частини ухвали посилання суду на те, що закриття кримінального провадження щодо [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у зв`язку з декриміналізацією діяння є реабілітуючою обставиною і не тягне для них будь-яких негативних наслідків, в решті ухвалу залишено без змін (а.с. 16-18). Так, з відомості обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту від 03 лютого 2016 року, вбачається, що діями відповідачів було заподіяно шкоди на суму 172847, 38 грн., кількість дерев - 58 (а.с. 23). Згідно протоколу огляду місця події від 03 лютого 2016 року та фототаблицею до нього вбачається, що на околиці с.Райгород Кам`янського району на відстані близько 1 км у південному напрямку знаходиться урочище «Крутий Яр», у якому виявлено відсутність 13 дерев акації, на відстані близько 30 м. ще 11 дерев акації, а ліворуч на відстані близько 25 м. ще 34 дерев акації. На місці виявлено автомобіль «ГАЗ-66» д.н.з. [NUMBER] , на кузові якого знаходилися дрова акації, в кількості близько 2,5 м3. Та на відстані близько 1 м. від автомобіля було виявлено колоди дров близько 3 м3. Поблизу автомобіля знаходились [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . На снігу поблизу автомобіля знаходилися дві бензопили (а.с. 24-34). З місця події вилучено автомобіль «Газ-66», дві бензопили марки «STIHL MS - 361» «STIHL MS - 180», деревину в кількості 5.5 м3. В матеріалах справи наявний акт заміру пеньків Акації білої в кв. 72 вид. 16 Макіївського лісництва ДП «Кам`янське лісове господарство» від 03 лютого 2016 року, відповідно у якому містяться заміри пеньків зрізаних 58 дерев акції білої (а.с. 35). Також були дослідженні протоколи допиту свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які долучені до матеріалів справи, та які були допитані в судовому засіданні. Їх показання дані на досудовому слідстві і під час допиту в судовому засіданні є взаємоузгодженими. Свідок [PERSON] допитаний в судовому засіданні не був, у зв`язку зі станом здоров`я. Відповідно до протоколу допиту свідка [PERSON] від 30 березня 2016 року вбачається, що 03 лютого 2016 року близько 08 години він перебував на роботі в Макіївському лісництві. В цей час до нього зателефонував директор Кам`янського лісгоспу [PERSON] , який повідомив, що в лісо масиві поблизу с.Райгород відбувається незаконна вирубка лісонасаджень. Цього ж дня близько 09 години [PERSON] зателефонував майстру лісу обходу №6 [PERSON] і повідомив про вказаний випадок. Через деякий час [PERSON] перетелефонував та повідомив, що дійсно у вказаному місці відбувається незаконна порубка. Виїхавши на місцепорушення він помітив, що під лісом стоїть вантажний автомобіль марки ГАЗ - 66 зеленого кольору, на кузові стояв один чоловік, який вкладав порізану деревину, а із землі йому подавали вказану деревину двоє чоловіків. По приїзду до місця вирубки, і на місці вирубки [PERSON] бачив, що від пеньків дерев породи акація до кузова вантажного автомобіля ГАЗ-66, зеленого кольору була слідова доріжка низу взуття, біля пеньків в місці вирубки наявна свіжа тирса, а сам кузов автомобіля наполовину завантажений такою ж деревиною (а.с. 38-39). Був досліджений протоколу проведення слідчого експерименту від 16 травня 2016 року на території урочища «Крутий Яр» в адміністративних межах Райгородської сільської ради Кам`янського району Черкаської області (а.с. 52-53). Так, з протоколу огляду місця події від 16 лютого 2016 року вбачається, що на околиці с.Райгород Кам`янського району Черкаської області, на відстані близько 1 км. у південному напрямку знаходиться урочище «Крутий Яр», яке засаджене деревами роду акація біла та утворює лісосмугу. В центральній частині урочища виявлено відсутність 13 дерев із пнями. На пнях відсутня нумерація. Із двох пнів взято зрізи зовнішньої поверхні, за допомогою бензопили марки «Stihl». На відстані близько 30 м. праворуч від вказаного місця виявлено вирізку «дерев із пнями», на пнях відсутня нумерація. Ліворуч, на відстані близько 25 м. від центральної частини урочища «Крутий Яр» виявлено вирізку 34 дерев із пнями. На пнях відсутня нумерація (а.с. 54-55). Відповідно до висновку експерта №1/258 від 03 березня 2016 року вбачається, що сліди розпилу на зрізах деревини де відсутня помітка, не придатні для ідентифікації. Разом з тим дані сліди придатні для встановлення групової належності. Зрізи дерев надані не експертизу (на сторонах, де відсутні помітки), могли бути зроблені як бензопилами вилученими при ОМП 03 лютого 2016 року та наданими на експертизу, так і іншою (іншими) пилкою (пилками), які мають подібні розміри та параметри робочої частини, як і бензопили надані на експертизу (а.с. 56-64). З повідомлення ДП «Кам`янське лісове господарство» №133 від 14 березня 2016 року вбачається, що ДП «Кам`янське лісове господарство» протягом 2015 року та в період з 01 січня 2016 року по 03 лютого 2016 року в кварталі 72 Макіївського лісництва, що в межах адміністративної території Райгородської сільської ради жодних рубок не проводило, та не виявляло, дозволи на рубки не видавались (а.с. 65). До матеріалів справи додано цивільний позов Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури, який було заявлено у кримінальному провадженні №12016250170000079 відомості про яке внесено до ЄРДР 03 лютого 2016 року, за фактом незаконної порубки дерев в урочищі «Крутий Яр» в адміністративних межах Райгородської сільської ради за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України (а.с. 66-67). Так, вказаний позов ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11 листопада 2020 року було залишено без розгляду. Зазначена ухвала набрала законної сили 03.03.2021. Також міститься Статут ДП «Кам`янське лісове господарство», затверджений Наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 30 вересня 2016 року №349 (а.с. 68-73). Згідно листа ДП «Кам`янське лісове господарство» від 03 лютого 2016 року № 80 вбачається, що 03 лютого 2016 року близько 10 год. 30 хв., лісовою охороною підприємства на адміністративній території Райгородської сільської ради Макіївського лісництва квартал 72 виділ 16 було виявлено факт незаконної порубки близько 58 дерев акації білої. Внаслідок незаконної порубки дерев за попереднім розрахунком державі завдано збитків на суму 172847 грн. Розмір шкоди, завданий державі, обрахований на підставі Постанови КМУ №665 від 23.07.2008. у ході попередньої перевірки, проведеної лісовою охороною встановлено, що самовільну рубку скоїв [PERSON] (а.с. 76). Відповідно до листа ДП «Кам`янське лісове господарство» № 350 від 01 червня 2021 року вбачається, що ухвала Смілянського міськрайонного суду про закриття кримінального провадження і залишення цивільного позову без розгляду надійшли до підприємства у квітні 2021 року. На даний час підприємством не подавались документи до суду, щодо відшкодування шкоди нанесеної державі незаконною порубкою. ДП «Кам`янське лісове господарство», враховуючи попередній супровід кримінального провадження прокуратурою Кам`янського відділу, просить направити позов до суду та забезпечити представницькі інтереси держави в суді (а.с. 75). Також, з листа виконавчого комітету Михайлівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області від 13 квітня 2021 року №02-09/700 вбачається, що виконавчим комітетом Михайлівської сільської ради не вживалися заходи щодо відшкодування збитків у сумі 172847 грн. та підлягають стягненню з винних осіб (а.с. 78). Суд погоджується з аргументами прокурора, викладених в позові та вважає необґрунтованим доводи представника відповідача про те, що прокурор не може представляти інтереси позивачів у даному провадженні. Конституція України та Закон України «Про прокуратуру» надають прокурору повноваження з представництва не тільки загальнодержавних інтересів, але й локальних інтересів держави, оскільки уповноважені особи не здійснювали захист своїх прав у судовому порядку, з 2016 року, і саме разом з обвинувальним актом прокурор звернувся до суду з цивільним позовом, тобто, діючи в межах повноважень. Підстави для застосування строків позовної давності у даному провадженні відсутні, враховуючи позицію, викладену в постанові ВС №321/1703/16-ц. Згідно до ч.1 ст.105 ЛК України, особи винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність. Порушення лісового законодавства відповідно до статті 105 ЛК України тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників. Відповідно до ст.107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ч.1 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи,організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч.1 та п.1 ч.2 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З врахуванням викладеного та визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Згідно ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач, що заявляючи вимоги про відшкодування матеріальної шкоди зобов`язаний довести наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні, а також надати докази на підтвердження розміру завданої шкоди. В судовому засіданні із досліджених доказів та допитаних свідків було встановлено, що відповідачі пиляли дерева у зазначеному в позові місці та вантажили їх на свій транспортний засіб, без відповідного дозволу. При цьому у них було дві пилки, які вони використовували, так як на лезах пилок була тирса від дерев. Із протоколу огляду місця події та з показань допитаних свідків вбачається, що спиляних дров, які безпосередньо знаходилися на місці вирубки лісу було близько 5,5 кубів, в той же час прокурор стверджує, що відповідачами завдано шкоди державі внаслідок порубки дерев у кількості 58 шт. Факт того, що відповідачами було спиляно саме 58 дерев прокурором не доведено належними та допустимими доказами, крім того з показань свідка [PERSON] вбачається, що дров з 58 дерев було б близько 20 кубів, в той час як протоколом огляду місця події було встановлена орієнтовна кількість деревини, вилученої на місці події у виді 5,5 м кубічних. Також свідки підтвердили, що всі пеньки, які були пораховані у завдану шкоду були спиляні не в один день, відтак досліджені докази не можуть однозначно вказувати на вину відповідачів у завдані шкоди державі щодо 58 дерев. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. Відтак вилучені на місці події дрова, не були оглянуті та їх точна кількість не була зафіксована належним чином, для того, щоб суд міг встановити реальну шкоду завдану відповідачами. З матеріалів справи вбачається, що виявлену у відповідачів деревину в об`ємі 5,5 м, передано на зберігання представнику позивача, якого звільнено від обов`язку її зберігання, згідно ухвали суду 11.11.2020. Тобто, майнова шкода може вважатися такою, що фактично відшкодована. Доказів завдання екологічної шкоди, стороною позивача у данному провадженні не надано. З висновку експеритизи на підтвердження вини відповідачів у скоєному вбачається, що зрізи надані для проведення експертизи могли бути зроблені як вилученим бензопилами так і іншими пилками, які мають подібні розміри та параметри робочої частини. Стороною позивача не доведено, що 58 дерев були спиляні саме відповідачами. Наявність довідки про те, що порубка лісу в данному місці офіційно не здійснювалась, не є беззаперечним доказом того, що всю цю шкоду завдали відповідачі, а не інші особи. Відповідачі не були притягнуті ні до кримінальної, ні до адміністративної відповідальності за вчинене. Оскільки відомість про обчислення розміру шкоди (а.с. 23) розрахована на підставі даних, які не були доведені в судовому засіданні, суд не приймає даний доказ як належий та допустимий для стягнення солідарної шкоди. Інших доказів того, що відповідачами було завдано державі матеріальних збитків у сумі 172 847 грн., стороною позивача не надано, клопотань про проведення експертизи для визначення розміру шкоду, незважаючи на відзив та заперечення відповідачів щодо суми збитків, стороною позивача заявлено не було. З урахуванням викладеного у задоволенні позовних вимог заступника керівника Смілянської окружної прокуратури про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 172847 грн. слід відмовити за недоведеністю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed