Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, про зняття арешту з майна, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є спадкоємцем майна нерухомого майна, яке залишилося після смерті її чоловіка [PERSON] . Для оформлення спадщини вона звернулася до нотаріальної контори, проте, останнім було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, оскільки постановою Ізюмського МРВ УМВС б/н від 17 грудня 2007 року було накладено арешт. Позивач зверталася з заявами до відповідача про скасування арешту, оскільки останній порушує їх права як власників, проте отримала відмову. В зв`язку з чим позивач звернулася до суду з даним позовом, оскільки арешт майна порушує її права і вона не може оформити спадщину, яка їй належить. \~ \~ \~ \~Позивачка в судове засідання не з`явилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи у їх відсутності суду не надавали. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.\~178, ст.\~181 ЦПК України. Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно частин 1 та 2\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ч. 1\~ст. 19 ЦПК України\~суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства. Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] , помер [INFO] ( а.с.12). Після смерті чоловіка, позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини, що залишилася після його смерті, на підставі чого Ізюмською державною нотаріальною конторою Харківської області заведено спадкову справу № 557/2019 ( а.с.11). 07.10.2021 року Ізюмська державна нотаріальна контора Харківської області повідомила позивачку, що відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно будинок [ADDRESS] накладено арешт, а за таких обставин видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту ( а.с.11). Позивачка звернулась до Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області з заявою про надання їй копії постанови від 17.12.2007 року про накладення арешту на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , який належить її померлому чоловіку [PERSON] 03.11.2021 року Ізюмський РУП ГУНП в Харківській області повідомив позивачку про те, що інформації про постанову про арешт майна [PERSON] від 17.12.2007 року не встановлено. Ізюмський відділ державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на звернення позивача повідомило, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 276898790 від 27.09.2021 року арешт на нерухоме майно [PERSON] Ізюмським відділом державної виконавчої служби в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) не накладався. Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.08.1976 року № 6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» роз`яснено, що за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним. Відповідно до\~ст. 41 Конституції України\~передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до\~ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до\~ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1\~ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно із\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7\~ЦПК України\~є обов`язковою для суду. На сьогодні позивач має оформити право власності, проте через наявність арешту позбавлена можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого остання позбавлена змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі вище наведеного та

Outcome: approved