Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-24 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду із позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що вони є\~співвласниками трьохкімнатної\~квартири [ADDRESS] . Квартира розташована на першому поверсі. Відповідач є власником трьохкімнатної квартири [ADDRESS] ,\~що \~розташована на\~третьому поверсі. \~ \~ \~ \~27 червня 2021 року через те, що в квартирі відповідача вийшла з ладу квартирна розводка холодного водопостачання з металопластикових труб, відбулося залиття холодною водою квартири [ADDRESS] , що знаходиться на другому поверсі між їх квартирою та квартирою відповідача і далі вода проникла до їх квартири. Внаслідок залиття, були часткого залиті підвісна стеля в спальні та дитячій кімнаті, а також стіна в дитячій кімнаті площею 7 кв.м. Вода стікала та накопичувалася на підлозі і далі проходила в щілини під ламінат. Даний факт був встановлений актом про залиття від 29.06.2021 року. На замовлення\~ позивачів\~20\~липня 2021\~року була\~проведена будівельно-технічна\~експертиза. Відповідно до висновку експерта розмір майнової шкоди становить 47321 грн. За проведення даної експертизи ними було сплачено 2940,00 грн. Крім цих збитків водою був залитий ортопедичний матрац двохмісного ліжка, всі речі, шафа-купе, шкільні підручники, комп`ютерний стіл та комп`ютер. Вартість пошкоджених меблів становить: шафа-купе - 9 000 грн., стіл кутовий - 6500 грн. Отже, загальна сума матеріальної шкоди, становить 62 821 грн. Позивачі зазначили, що за рік до вказаної події ними був проведений в квартирі капітальний ремонт із заміною труб водопостачання, підлоги, з новим покриттям стель у всіх приміщеннях, плитки кахельної, сантехніки, шпалер. Відповідач добровільно відшкодувати заподіяні збитки відмовляється. Внаслідок пошкодження їх майна були спричинені моральні страждання. Залиття квартири відбулося пізно ввечері, 27 червня 2021 року. Наступний день 28 червня 2021 року був святковим днем, у них був запланований сімейний відпочинок. Все скасувалося, оскільки вони займалися ліквідацією наслідків залиття квартири. Вказали, що ними було прийняте рішення про те, що з позовною заявою про відшкодування моральної шкоди буде звертатися [PERSON] , оскільки він вклав значні кошти в ремонт даної квартири, безпосередньо проживає в ній зі своєю сім`єю, всі негативні наслідки залиття квартири також ліквідовувалися безпосередньо ним. Моральна шкода полягає у хвилюваннях, незручностях в побуті, проживання [PERSON] та його сім`ї в атмосфері підвищеної вологості, організації ночівлі дітей у знайомих. Все це завдало негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу, призвело до душевних страждань, порушення звичного способу життя. Просять стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду\~в розмірі\~62\~821\~грн.,\~стягнути з\~ [PERSON] \~на користь\~позивача [PERSON] моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору 908 грн., витрати на проведення будівельно-технічної експертизи 2940 грн., друк 37 фото 148 грн., на правничу допомогу 4000 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 02 вересня 2021 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку загального провадження і призначено підготовче судове засідання.\~\~ 16.09.2021 року представник відповідача [PERSON] надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позов не визнає, виходячи з наступного: rвартира [ADDRESS] перебуває у спільній частковій власності трьох осіб, а акт про залиття квартири підписаний тільки одним співвласником квартири, а тому даний акт є неналежним доказом. В матеріалах позовної заяви відсутні відомості того, що ПП «Ремжитлосервіс» є балансоутримувачем житлового будинку, і має право складати акт, тому він також не може вважатися належним доказом. Зазначає, що в даному акті відсутні докази того, що відповідач здійснив несанкціоноване втручання в роботу системи ХВП житлового будинку чи квартир. Висновок експерта №160, за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 20.08.2021 року, в якому зазначено, що ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є вихід з ладу квартирної розводки ХВП з металопластикових труб у квартирі [ADDRESS] не є категоричним, отже вина відповідача у залитті квартири [ADDRESS] не встановлена, відсутній причинно- наслідковий зв*язок між залиттям квартири та діями відповідача у спричиненні шкоди. Просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 24.09.2021 року представник позивачів надіслала на адресу суду відповідь на відзив, в якому вказала що, відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання в квартирі несе безпосередньо її власник. Відповідач, як власник квартири [ADDRESS] , зобов`язаний був контролювати стан її санітарно- технічного обладнання. Актом, затвердженим відповідальною посадовою особою, встановлено не тільки факт залиття квартири, а й причини її залиття. Просять позовні вимоги задовольнити. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 25 листопада 2021 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судовому засіданні вказала, що в зв`язку з недбайливим ставленням відповідача до комунікацій в його квартирі, було спричинене затоплення їхнього помешкання квартири, що знаходиться на першому поверсі. Слюсар з ЖЕКу сказав , що в квартирі [ADDRESS] , належній відповідачу, в якій відповідач сам не проживає, а проживають квартиранти, тріснув шланг від пральної машини. Вона в квартиру не заходила і сама особисто це не бачила. Акт про залиття квартири позивач не підписувала, а підписував її син. Розмір збитків визначила експертиза. Представник позивачів [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, вказавши, що ПП «Ремжитлосервіс» уповноважене на складання акту про залиття квартири, оскільки рішенням загальних зборів співвласників багатоквартирних житлових будинків визначено саме це підприємство відповідальним за утримання та управління будинком, в якому проживають сторони. Також додала, що крім матеріальних збитків позивачам були спричинені моральні. Які полягають в тому, що позивачі були позбавлені можливості нормального користування своїм житлом, змушені були шукати нічліг, сушити речі, терпіли незручності. Влаштовуючи заново свій побут, втратили час на запланований відпочинок. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні вказав, що позов не визнає. Готовий частково відшкодувати збитки. Однак вважає, що залиття квартири відбулося не з його вини. В його квартирі було сухо. Звідки потекла вода йому не відомо. Після цих подій він не робив у себе в квартирі жодної заміни труб водопостачання. В ЖЕК його викликали пропонували підписати акт про залиття квартири, однак він відмовився його підписувати, тому, що в залитті його вини немає. Просить в задоволені позовних вимог відмовити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні вказав, що відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та залиттям квартири позивачів. Акт про залиття квартири просив визнати неналежним доказом, оскільки він складений не уповноваженими особами. Експертний висновок засвідчує лише сам факт залиття, який і так не оспорюється. Ніким не досліджувалося звідки потекла вода і це питання наразі є невстановленим. В квартирі відповідача було сухо, тому ймовірно, що вода потекла з стояка, за справність якого відповідач відповідальності нести не повинен. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Позивач [PERSON] , допитана в судовому засіданні в якості свідка в судовому засіданні пояснила, що її син в зв`язку з тим, що сталося затоплення квартири перебував у шоковому стані. Він вживав усіх заходів щодо ліквідації спричинених збитків, оскільки все було залите водою, меблі, одяг, дитяче шкільне приладдя, тощо. Син привозив до неї речі прати. Через пошкодження майна він дуже нервував, бо були порушені плани всієї його сім"ї. Вони планували поїхати на море на відпочинок, однак через ці події не змогли це зробити. Позивач [PERSON] , будучи допитаним в якості свідка пояснив суду, що в неділю ввечері, яке число не пам*ятає, йому зателефонували діти, повідомил, що в квартирі стався потоп. Прибувши на місце, він побачив, що залило килими, стіни, підлогу, шафу,також залито частково підвісну стелю в спальні та дитячій кімнаті. З ЖЕКу приходила комісія, яка склала акт про залиття квартири. Також зазначив, що робив ремонт близько року назад. Відповідач [PERSON] запропонував маленьку суму за завдані збитки. Йому окрім матеріальної шкоди були спричинені моральні збитки. Він всі ці події дуже тяжко пережив, були зруйновані його плани на літо. Для ліквідації потопу, доводилося навіть не спати ночами, вигрібати воду, прати , сушити речі , тощо. Крім того затоплення спричинило багато організаційних клопотів, потрібно було ходити та збирати документи. Сантехнік сказав, що причиною затоплення стало те, що в квартирі [ADDRESS] тріснула труба він пральної машини чи від бойлера, точно не пам`ятає. Свідок [PERSON] пояснила, що вона проживає на першому поверсі в квартирі [ADDRESS] і є сусідкою [PERSON] , [PERSON] , які проживають в квартирі [ADDRESS] . На початку літа , точної дати не пам`ятає, вона почула, що в її сусідів Бакалейніків потоп. Тому пішла їм допомагати і побачила, що багато води текло по стіні в коридорі, в спальні, в дитячій кімнаті. Всі речі були мокрі. Допомагала сусідам усувати наслідки потопу. Їй відомо, що затопили їх сусіди зверху. Причини залиття їй не відомі. Ремонт [PERSON] робили недавно. В квартирі все було нове та гарне. Наслідки потопу усували довго, тому що залито було все. Свідок [PERSON] пояснила суду, що вона живе на 4 поверсі квартирі [ADDRESS] . О 8 годині вечора їй зателефонував сусід [PERSON] , сказав що сусідів топлять. Вона спустилася і допомагала прибирати. На 2 поверсі квартира [ADDRESS] , в якій ніхто не проживає, також була залита. В квартиру , що на другому поверсі затікала вода з третього поверху, з квартири [ADDRESS] , в якій проживає [PERSON] . Вона заходила в квартиру [PERSON] і бачила, що у ванній, там де знаходиться бойлер і пральна машина була вода. В іншій частині квартири було сухо. Чи складалися акти про затоплення квартири не знає. Свідок [PERSON] , пояснив суду про те, що він є старшим будинку. Влітку, точної дати не пам`ятає, до нього прийшов житель будинку [PERSON] і сказав, що треба перекрити воду, бо його квартиру топить. Він перекрив воду у підвальному приміщенні таким чином, що води не було у всьому будинку і викликав комісію, яка прибувши почала шукати по квартирах де сталася аварія. Побачили, що вода тече з 12 квартири, яка належить [PERSON] . Зайшли в квартиру побачили, що шланг від бойлера був обірваний. Тоді перекрили воду тільки на 12 квартиру. Коли це зробили, то відновили водопостачання в будинку і вже нікого не топило. Суд, заслухавши пояснення представника позивачів, представника відповідача, свідків, дослідивши письмові докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом, з свідоцтва про право власності від 15.09.2000 року, витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.10.2011 року та договору дарування від 31.05.2012 року встановлено, що квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.7-9). З акту, затвердженого директором ПП «Ремжитлосервіс» 29.06.2021 року про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання встановлено, що 27.06.2021 року в будинку [ADDRESS] залита частково підвісна стеля в спальні та дитячій кімнаті. В дитячій кімнаті залита стіна 7 кв.метрів. Причиною залиття квартири було те що, вийшла з ладу квартирна розводка ХВП з метало-пластикових труб в квартирі [ADDRESS] . Проведено обстеження на предмет причини заливу 28.06.2021 року Акт підписаний головою комісії [PERSON] , майстром по п/р [PERSON] , сл.. сантехніком [PERSON] , мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] . Власник квартири [ADDRESS] підписувати акт відмовився. (а.с.39). З висновку експерта №160 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 20 липня 2021 року, встановлено, що експерту не надається можливим достовірно встановити причину залиття квартири [ADDRESS] , яке сталося 27.06.2021 року, проте з огляду на інформацію зазначену в акті про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання складеному працівниками ПП «Ремжитлосервіс» від 29.06.2021 року, ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є вихід з ладу, квартирної розводки ХВП з метало- пластикових труб в квартирі [ADDRESS] . Розмір матеріальної шкоди завданої, внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , визначений станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали дорівнює вартості ремонтно- будівельних робіт, які необхідно провести в приміщеннях даної квартири для усунення наслідків її залиття, становить 47321,00 грн. (а.с.16-23). З розрахунку наданого ФОП [PERSON] встановлено, що шафа купе розміром 2500*1800*600 коштує 9000 грн, стіл кутовий розміром 140*1200*750, коштує 6500 грн. Згідно рахунку СП «Західно-Українського Експертно- Консультативного центру №72 від 06 липня 2021 року вартість будівельно-технічної експертизи складає 2940.00 грн.(а.с.42). З фотознімків, оглянутих в судовому засіданні, вбачаються пошкодження оздоблення квартири зіпсовано шпалери, стеля, стіни, підлогове покриття, меблі та інші речі(а.с.55-60). Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи наведені правові норми, суд зауважує, що позивачі, як особи, яким було завдано збитків, мають право на їх відшкодування. Проте, таке відшкодування здійснюється лише особою, винними діями якої було завдано шкоду. \~ \~ \~ \~Таким чином, з урахуванням вимог\~ст.77 ЦПК України, до предмету доказування у справі належить встановлення факту неправомірних дій [PERSON] , якими було завдано майнових збитків позивачу. Як було встановлено судом, позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , звертаючись до суду з позовом посилалися на те, що залиття їх квартири сталося внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання власника квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідач та його представник позов не визнали та вказував на те, що вини у затопленні квартири позивача не має. Відповідно до\~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За змістом з ч.3\~ст.156 Житлового кодексу України\~власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Форма акту визначена у додатку №4 до Правил. Зокрема, визначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково затверджується начальником житлово-експлуатаційної організації та скріплюється підписами потерпілої та винної сторони. З дослідженого в судовому засіданні акту від 29.06.2021 року вбачається, що він таким вимогам відповідає. Відповідачу пропонувалося підписати акт, однак він від підпису відмовився, про що в акті проставлена відповідна відмітка та зазначене [PERSON] в судовому засіданні не заперечував. Тому відсутність підпису відповідача в досліджуваному акті не робить документ недійсним та не спростовує винуватість відповідача в спричиненні збитків. Свідки [PERSON] та [PERSON] також підтвердили, що заходили в квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] і бачили, що у ванній кімнаті був обірваний шланг, з якого текла вода. Як\~вбачається з\~висновку експерта\~ №160\~за результатами\~ проведення\~будівельно-технічної\~експертизи,\~складеного 20\~липня 2021\~року,\~встановлено,\~що ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є вихід з ладу, квартирної розводки ХВП з метало- пластикових труб в квартирі [ADDRESS] . Отже, висновком експерта в категоричній формі не виключено вину відповідача у залитті квартири, що зафіксовані у вищезазначеному акті комісії ПП «Ремжитлосервіс». Пунктом 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Відповідно до частин 2 та 3\~статті 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Частинами 1 і 2\~статті 89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Суд приходить до висновку, що позивачами доведено факт залиття їх квартири, причину та розмір завданої шкоди майну позивача, що підтверджується наявними у справі доказами, зокрема, актом про залиття, аварію; висновком № 160 будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого розмір шкоди завданої унаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 47321 грн., вартість пошкоджених меблів, згідно довідки наданої приватним підприємцем становить який має бути покладений на відповідача [PERSON] , як власника квартири. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачів та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачам майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. За змістом ч. 1\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розмір моральної шкоди на користь позивача суд визначає з урахуванням положень\~ст. 23 ЦК України. Відповідно до цієї статті особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. З урахуванням обставин справи, тривалості часу, протягом якого позивач [PERSON] вживав заходів для відновлення своїх порушених прав, вимушеності змін його звичного способу життя, суд вважає справедливим розмір відшкодування моральної шкоди на користь позивача в розмірі 3 000 грн. Відповідно до\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру позовних вимог. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] при зверненні до суду з позовом сплатив судовий збір за позовну вимогу матеріального характеру у розмірі 908 грн. Тому, з врахуванням того, що вимога судом задовольняється повністю, з відповідача на користь позивача [PERSON] , підлягає стягненню 908грн, що були сплачені за цю вимогу. Однак, оскільки до суду звернулося троє позивачів до одного відповідача з позовною вимогою матеріального характеру, згідно вимог ч.7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», кожен з позивачів мав сплатити окремим платіжним документом судовий збір в розмірі встановленому ст.4 цього Закону, що в даному разі складає 908 грн. Та оскільки позивачами [PERSON] , [PERSON] судовий збір при зверненні до суду сплачений не був, з відповідача [PERSON] на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 1816 грн =908*2 Позивачем [PERSON] за вимогу про стягнення моральної шкоди було сплачено 2270 грн судового збору. Тому, оскільки вимога про стягнення моральної шкоди судом задовольняється частково, стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] підлягають витрати пропорційно задоволених позовних вимог, тобто в сумі 681 грн. Також з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати на здійснення експертного дослідження в розмірі 2940 грн. Згідно з частинами 1-4\~статті 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до правових позицій, викладених у додатковій Постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року, справа №755/9215/15-ц провадження № 14-382цс19, у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03 жовтня 2019 у справі №922/445/19, від 22 листопада 2019 у справі №902/347/18, від 06 грудня 2019 у справі №910/353/19 визначено, що право суду зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони. У даній справі понесення витрат на правничу допомогу у суді підтверджується відповідними документами, а саме договором про надання правової допомоги, укладеної між адвокатом Винту С.Б. та позивачами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , розрахунком суми судових витрат, актом приймання передачі виконаних робіт від 25 серпня 2021 року та квитанцією про сплату адвокату 4020 грн. Клопотань про зменшення розміру витрат на правничу допомогу чи заперечень щодо неспівмірності цих витрат від відповідача [PERSON] до суду не надходило. З огляду на викладене, з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] слід стягнути 4000 грн.( які просять стягнути позивачі) , понесених витрат на професійну правничу допомогу. Крім того,\~згідно \~наданого позивачамирахунку СП «Західно-Українського Експертно- Консультативного центру №72 від 06 липня 2021 року вартість будівельно-технічної експертизи складає, 2940.00 грн, які також підлягають стягненню з відповідача [PERSON] .

Outcome: partial