Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-31 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування завданої шкоди. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що вона та відповідач проживають в одному будинку. Квартира відповідача знаходиться на поверх вище над квартирою позивача. Відповідач допустив залиття квартири позивача водою, що спричинило нанесення їй матеріальної та моральної шкоди, яка підтверджується висновком оцінювача [PERSON] та актом №1 про наслідки залиття житлового приміщення. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт. У квартирі позивача в приміщенні кухні було пошкоджено стелю, стіни, підлогу, плінтуси на підлозі, навісну двохдверну кухонну шафу для посуду, двохдверну тумбу під кухонну мийку. Відповідно до висновку суб?єкта оціночної діяльності розмір завданої позивачу шкоди через залиття її квартири становить 13973 грн. 10 коп. Вартість проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку становить 1700 грн. Відповідач відмовився відшкодувати завдані збитки. Крім того, позивач вказала, що враховуючи похилий вік, нею отримані душевні страждання у зв?язку з необхідністю здійснювати ремонтні роботи у квартирі внаслідок дій відповідача, тому вона вважає за доцільне стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 грн. У зв`язку з вказаними обставинами позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом та просила стягнути на її користь з [PERSON] шкоду через залиття квартири в розмірі 13973 грн. 10 коп., моральну шкоду в розмірі 5000 грн., витрати за проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку в розмірі 1700 грн., суму сплаченого судового збору при зверненні з позовною заявою до суду в розмірі 908 грн. 00 коп. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 27.07.2021р. позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі. 25 серпня 2021 року відповідачем [PERSON] на позовну заяву було подано відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами його вину у спричиненні позивачу матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити. У судовому засідання відповідач [PERSON] та його представник - адвокат Шпирук В.Г. позовні вимоги не визнали та просили відмовити в їх задоволенні у повному обсязі. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до положень ч.1 ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Ч.1 ст.5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що, виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суд, вислухавши учасників провадження та дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку. Обставини справи та докази. [PERSON] , [INFO] , є власницею квартири [ADDRESS] , в якій вона зареєстрована та проживає, що підтверджується копіями: паспорта, технічного паспорта, свідоцтва про право власності на житло (а.с.4-9). Згідно наданого позивачем акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 23.06.2021р. вбачається, що комісією в складі: старости села [PERSON] та ПОГ Уманського РУП [PERSON] було обстежено квартиру [ADDRESS] , розташовану на першому поверсі двоповерхового будинку. Під час огляду приміщення виявлено, що зі стелі по стіні стікає вода, що заливає меблі кухні та тече на підлогу. Вода ймовірно тече з другого поверху з квартири сусіда зверху. Факт потрапляння води в квартиру невідомий, так як сусіди на даний час відсутні та не має можливості встановити причину (а.с.10). Згідно висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить [PERSON] , загальний розмір матеріального збитку, завданий власнику квартири [ADDRESS] , в результаті її пошкодження складає 13973 грн. 10 коп. (а.с.11-33). У ході судового розгляду справи були допитані свідки. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працює старостою села Острожани Уманського району Черкаської області. До неї неодноразово зверталася позивачка [PERSON] зі скаргами на те, що її квартиру заливає відповідач [PERSON] . Вранці до неї прийшла позивачка з проханням оглянути її квартиру, яку залив її сусід [PERSON] . Прийшли, оглянули квартиру позивача [PERSON] . На другий поверх у квартиру сусіда [PERSON] вони не піднімалися. Свідок телефонувала дружині відповідача [PERSON] , але та повідомила, що їх вдома немає. Потім свідок склала акт, але свідок при цьому розуміла, що вона не уповноважена на складання даного акту. З приводу оформлення акта вона зверталася до Жашківського ВУЖКГ та в Жашківську міську раду. Свідок [PERSON] суду пояснила, що є дружиною відповідача [PERSON] . З сусідкою [PERSON] постійно виникали сварки через те, що та тримає домашню худобу, якій варить їсти у квартирі, через що в їхній з чоловіком квартирі появилася цвілість. Голова села телефонувала до неї лише по роботі, так як свідок працює у дитсадку. Позивачку вони ніколи не заливали. Щоб залити квартиру позивача, необхідно насамперед залити свою квартиру. Обґрунтування та висновок. Відповідно до ст.55 Конституції України та ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленному цим Кодеком, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Нормою частини 1 статті 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відзиві на позовну заяву відповідач [PERSON] вказав, що його не запрошували на обстеження квартири позивача [PERSON] і до нього у квартиру вказана у акті комісія не заходила та не встановлювала обставини залиття квартири позивача, і даний акт №1 від 23.06.2021р. він не підписував. Відповідно до додатку №4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, в акті мають бути вказані наступні відомості: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім?я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено)); висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; підписи мешканців квартир ознайомлених з актом. П.2.3.6 вказаних вище Правил передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). У додатку 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксуються в акті комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. При дослідженні акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 23.06.2021р.. установлено, що даний акт не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, оскільки в ньому не зазначені характер і конкретні причини залиття квартири; особи, які допустили таке залиття; перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість; обсяги необхідного ремонту; висновки комісії щодо встановлення вини відповідача [PERSON] як власника квартири №7 у залитті квартири №5 , яка розташована під його квартирою на поверх нижче, власником якої є позивач [PERSON] ; присутність відповідача [PERSON] при обстеженні вказаних обставин та ознайомлення його з вказаним актом під підпис. При дослідженні висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить [PERSON] , установлено, що в ньому не зазначено, що оцінювач [PERSON] обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. За приписами ч.7 ст.102 ЦПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Частиною 6 ст.106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов?язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч.5 ст.106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Згідно ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Таким чином, наданий висновок будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири №5 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить [PERSON] , не може бути визнаний належним та допустимим доказом, оскільки він складений з порушенням порядку, встановленого законом, а томусуд не бере його до уваги як доказ. Аналогічна позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 18.12.2019р. у справі №522/1029/18. Також, з наданих у судовому засіданні пояснень свідків, встановлено, що квартиру відповідача ніхто не оглядав та не встановлював причину залиття квартири позивача. На підставі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до ч.ч.1,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. З`ясувавши обставини справи та дослідивши докази, які містяться у матеріалах цивільної справи, зокрема акт про наслідки залиття житлового приміщення та висновок оцінювача, які не є належними та допустимими доказами, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та вважає за необхідне відмовити у їх задоволенні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed