Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-13 00:00:00

Свої позовні вимоги позивачка мотивує тим, що вона народилась [INFO] в с. Українське Хмільницького району, де її батьки на той час проживали. Батьками являються - [PERSON] та - [PERSON] . [INFO] у віці 83 роки в с. Гунька Немирівського району помирає батько - [PERSON] . Перед смертю, 19 січня 2016 року покійний батько підписав заповітне розпорядження, відповідно до змісті якого все його майно, яким він буде володіти на день його смерті, заповів своїй дочці - [PERSON] . В цей же день даний заповіт було посвідчено відповідальною особою Язвинківської сільської ради Немирівського району. Мати - [PERSON] , яка також проживала разом зі позивачкою і покійним батьком в с. Гунька Немирівського району за вказаною вище адресою, померла [INFO] . Таким чином, єдиним спадкоємцем за законом та заповітом після смерті батька являється - [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина, яка складається зокрема із житлового будинку, який розміщений за адресою - [ADDRESS] , де проживає зараз позивачка та проживав покійний батько на день його смерті. Так, вона не звернулась до нотаріуса у шестимісячний термін після смерті батька із письмовою заявою про прийняття спадщини так як думала, що, будучи єдиним спадкоємцем за заповітом, а також проживаючи разом з ним на день його смерті разом в одному будинку, автоматично успадковую належне йому майно. Однак, у нотаріальній конторі її було повідомлено про те, що її реєстрація за адресою - с. Вендичани Могилів-Подільського району не підтверджує, що вона постійно проживала із покійним в с. Гунька Немирівського району. По цій причині позивачці було рекомендовано звернутись до суду із даним позовом. Вважає, що пропустила строк, визначений законодавством для подання заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору із вагомої причини, а тому змушена просити суд продовжити строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] для оформлення спадкових прав відповідно до заповіту. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з"явилася, надіслала заяву, в якій позов підтримує, просить його задовільнити, справу розглянути у її відсутність. Представник відповідача Немирівської міської ради в судове засідання не зявився, надіслав заяву, в якій просив справу розглянути в його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За вказаних обставин, суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб. Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Судом встановлено, що позивачка народилась [INFO] в с. Українське Хмільницького району, де її батьки на той час проживали. Батьками являються - [PERSON] та - [PERSON] . [INFO] у віці 83 роки в с. Гунька Немирівського району помирає батько - [PERSON] . Перед смертю, [INFO] покійний батько підписав заповітне розпорядження, відповідно до змісті якого все його майно, яким він буде володіти на день його смерті, заповів своїй дочці - [PERSON] . В цей же день даний заповіт було посвідчено відповідальною особою Язвинківської сільської ради Немирівського району. Мати - [PERSON] , яка також проживала разом зі позивачкою і покійним батьком в с. Гунька Немирівського району за вказаною вище адресою, померла [INFO] . Таким чином, єдиним спадкоємцем за законом та заповітом після смерті батька являється - [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина, яка складається зокрема із житлового будинку, який розміщений за адресою - [ADDRESS] , де проживає зараз позивачка та проживав покійний батько на день його смерті. Так, вона не звернулась до нотаріуса у шестимісячний термін після смерті батька із письмовою заявою про прийняття спадщини так як думала, що, будучи єдиним спадкоємцем за заповітом, а також проживаючи разом з ним на день його смерті разом в одному будинку, автоматично успадковую належне йому майно. Однак, у нотаріальній конторі її було повідомлено про те, що її реєстрація за адресою - с. Вендичани Могилів-Подільського району не підтверджує, що вона постійно проживала із покійним в с. Гунька Немирівського району. По цій причині позивачці було рекомендовано звернутись до суду із даним позовом. [PERSON] була необізнаною про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, з цього випливає, що [PERSON] пропустила строк прийняття спадщини, з поважних причин, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення її додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачці додатковий достатній строк для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, достатній для подання заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Outcome: approved