Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-05 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Глухівський міськрайонний суд Сумської області про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду, мотивуючи свої вимоги тим, що 30 березня 2021 року Постановою Глухівського міськрайонного суду Сумської області (Справа №576/373/21) його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП і на нього накладене стягнення у виді штрафу в сумі 170 грн.. Постановою Сумського апеляційного суду №576/373/21 від 30.11.2021 постанову суду першої інстанції скасовано, а провадження у справі закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП. Вважає, що він був незаконно притягнутий до адміністративної відповідальності протягом 8 місяців. У зв`язку з незаконними діями працівників органів поліції та суду він відчував весь час психічний біль, отримав погіршення відносин з оточуючими людьми, оскільки поліцейські телефонували до в/ч та сусідів та повідомляли про складення відносно нього протоколу про домашнє насильство, притягнення о адмін відповідальності мають інші негативні насідки морального характеру, а саме ця інформація стала відома сусідам та іншим мешканцям м.Глухів, що негативно впливає на його імідж. Вважає, що йому завдано моральної шкоди пов`язаної з незаконним притягненням його до адміністративної відповідальності, яку він оцінює в розмірі 48000,00 грн. (мінімальна заробітна плата за кожен місяць, коли він був притягнутий до адміністративної відповідальності (кількість місяців помножена на мінімальну заробітну плату 6000 грн.*8 місяців = 48000 грн.). На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з Держави в особі Глухівського міськрайонного суду Сумської області за рахунок державного бюджету на його користь в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 48000 грн. 21.03.2022 року до суду надійшов Відзив Голови Глухівського міськрайонного суду Сумської області Колодяжного А.О. на позов. Відповідно до викладених у Відзиві заперечень зазначено, що відповідач не визнає позовні вимоги, вважає їх необґрунтованими, такими, що не підтверджуються жодними належними доказами та не підлягають задоволенню. З огляду на викладене просить суд в задоволенні позову [PERSON] відмовити. Відповіді на відзив, а також будь-яких клопотань від позивача до суду не надходило. Від третьої особи - Головного управління Національної поліції в Сумській області ніяких заяв, клопотань, відзивів чи заперечень на адресу суду не надходило. Інформація про рух справи, заяви та клопотання сторін. Ухвалою Ямпільського районного суду Сумської області від 14.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. /а.с. 33-34/. Щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін Згідно вимог ч. 13\~ст. 7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до\~ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України\~в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом\~ст. 279 ЦПК України\~розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення сторін про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі , в межах повноважень та у спосіб, що передбачено Конституцією та законами України. Статтею 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права /реальні збитки/, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене /упущена вигода/. Статтею 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. За загальними положеннями, передбаченими ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органами державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього /досудового/ слідства, прокуратури або суди, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктивного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового слідства, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише ц випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. При цьому у цих випадках шкода відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі ст.1174 ЦК України. Статті 1173, 1174 ЦК України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії чи бездіяльності цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про відшкодування шкоди. Фактичні обставини встановлені судом; зміст спірних правовідносин; докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; оцінка доказів та аргументів сторін. Судом встановлено, що Постановою Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 30.03.2021 [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, і на нього накладене стягнення у виді штрафу в сумі 170 грн. Постановою Сумського апеляційного суду від 30.11.2021 вказану постанову суду першої інстанції скасовано, а провадження у справі закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП /а.с. 16-20/. Висновки суду Суд, здійснюючи аналіз наведеного вище законодавства, погоджується з доводами відповідача по справі щодо відсутності підстав для задоволення позову, оскільки підстав для застосування до спірних правовідносин статті 1176 ЦК України, зважаючи на обставини дійсного позову та відсутність складових елементів відповідальності за спричинену шкоду згідно статті 1176 ЦК України не встановлено. Разом з тим, суд доходить і висновку, що позивачем не доведено факту спричинення внаслідок притягнення його судом до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП, з накладанням стягнення у виді штрафу в сумі 170 грн. шкоди, що виключає можливості для застосування до спірних правовідносин вимог статті 1174 ЦК України та підстави для відшкодування шкоди за рахунок держави. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed