Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-06 00:00:00

В грудні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про зобов`язання здійснити перерахунок вартості послуг з постачання гарячої води. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач мешкає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води. У лютому 2015 року в квартирі був встановлений та опломбований лічильник гарячої води, після чого, позивач усно просила взяти лічильник на комерційний облік. В подальшому, 21.05.2020 лічильник було розпломбовано та передано на повірку, яка була успішно пройдена. Відтак, позивач вважає, що весь час повинно було законно здійснюватись нарахування плати та, за потреби, перерахунок за спожиту гарячу воду. За розрахунком позивача, загальний борг за гаряче водопостачання у період з 12.02.2015 по 21.05.2020 без урахування пільги учасника бойових дій [PERSON] , другої зареєстрованої в квартирі особи має складати 26919,15 грн, а з урахуванням пільги - 22142,46 грн. Натомість, відповідачем було нараховано 32621,68 грн. На думку позивача, різниця в нарахуваннях виникла через нарахувань позивачу об`єму спожитої гарячої води за показниками загальнобудинкового лічильника, які не відповідали показникам квартирного лічильника позивача. У зв`язку з чим, позивач просить зобов`язати відповідача здійснити перерахунок нарахованого їй боргу згідно зі складеною та наданою позивачем таблицею перерахунку з урахування пільги другої зареєстрованої за адресою позивача особи, учасника бойових дій - [PERSON] . Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 06.01.2021 у справі відкрито провадження, яке постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження. Засвідчена належним чином копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками надсилались судом на останню відому адресу проживання відповідача, також відповідач повідомлявся шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади. Вказані процесуальні документи були повернуті на адресу суду без отримані відповідачем. В розумінні ч. 1 ст. 131 ЦПК України судова повістка на ім`я відповідача вважається доставленою. Відзиву на позовну заяву, заяви з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили. Згідно із ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. У встановлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не подав. За таких обставин, у відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки клопотання про інше від сторін не надходили. Такий висновок суду, зважаючи, що відповідачем не подано відзив на позовну заяву та не повідомлено про причину невчинення ним своєчасно такої процесуальної дії, узгоджується також із положеннями частини восьмої статті 178 вказаного Кодексу. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощено позовного провадження від сторін не надходили. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другої статті 247 вказаного Кодексу не здійснюється. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . З 01.05.2018 КП "Київтеплоенерго" експлуатує котельні, теплові мережі, теплові пункти, засоби обліку та інші допоміжне обладнання на них та набуло статусу теплопостачальної організації і, відповідно, виконавця послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води за адресою: [ADDRESS] . Згідно з договором про відступлення права вимоги (цесії) №602-18 від 11.10.2018 підприємство набуло право вимоги на заборгованість, яка виникла перед ПАТ "КИЇВЕНЕРГО" в розмірі 25 075, 48 грн. Матеріалами справи підтверджується, що позивач звертався до відповідача з заявою про здійснення перерахунку нарахувань за постачання гарячої води та централізованого опалення. Згідно з отриманими відповідями, КП "Київтеплоенерго"повідомило, що у період з 01.05.2018 по 01.10.2019 була відсутня інформацію стосовно показань квартирного обліку гарячої води, тому нарахування проводились на підставі норм закону. Також було вказано, що з 11.10.2019 по особовому рахунку була відсутня інформація щодо проведення чергової повірки засобу обліку гарячої поди та у програмному комплексі знято ознаку його наявності. За таких обставин, нарахування за послугу з ЦПГВ здійснювалось як для споживачів, які не мають квартирних засобів обліку. У червні 2020 року внесено інформацію щодо встановлення нового квартирного лічильника гарячої води за вказаною вище адресою, після чого, відповідні дані стосовно заводського номера та марки лічильника гарячої води, а також дати проведення його повірки та періоду її виконання внесено до програмного комплексу підприємства. Подальші нарахування за послугу з ЦПГВ проводились згідно з показаннями квартирного засобу обліку гарячої води. Щодо пільги, було проінформовано, що до 30.09.2019 по особовому рахунку позивача обліковувалась пільга "Учасник бойових дій", що надає право на 75-відсоткову знижку на 1 особу з оплати комунальних послуг в межах соціального нормативу, яка враховувалась підприємством під час проведення нарахувань за спожиті послуги. При цьому, відповідач звертав увагу, що документи позивача є нечитабельними, що унеможливлює розгляд питання про перерахунок. Згідно з актами від 21.05.2020 та від 27.05.2020 на абонентський облік було прийнято засіб обліку води у вигляді лічильника гарячого водопостачання тип: ПК, заводський №4426583 дата повірки: 01.12.2014, а також, тип: ETW, заводський №0023756849 дата повірки: березень 2020. При цьому, згідно з приписом попередженням, позивача було зобов`язано в термін до 21.06.2020 провести заміну лічильника. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону Україну "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" вузол комерційного обліку - вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаній окремим інженерним вводом. Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону Україну "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" оснащення будівель вузлами комерційного обліку та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку здійснюється відповідно до проектної документації з дотриманням будівельних норм і правил у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Таке оснащення та відповідна проектна документація не потребують видачі технічних умов та інших вимог до встановлення вузла комерційного обліку, погодження з державними органами, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, операторами зовнішніх інженерних мереж, виконавцями комунальних послуг. За змістом абз. 1 ч. 1 ст. 6 Закону Україну "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" обслуговування вузлів комерційного обліку здійснюються оператором зовнішніх інженерних мереж відповідно до цього Закону з урахуванням вимог Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність". Періодична повірка засобів вимірювальної техніки вузлів розподільного обліку здійснюється згідно з міжповірочним інтервалом, зазначеним у технічному паспорті на цей засіб, але не менш як один раз на шість років для засобів механічного типу та не менш як один раз на дев`ять років для засобів інших типів (абз. 3 ч. 2 ст. 6 Закону Україну "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання"). Згідно з ч. 1 та 2 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" у сфері законодавчо регульованої метрології застосовуються засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації. Експлуатація засобів вимірювальної техніки, які застосовуються у сфері законодавчо регульованої метрології (законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки), здійснюється з дотриманням правил застосування таких засобів, встановлених у нормативно-правових актах, і вимог щодо їх експлуатації, встановлених в експлуатаційних документах на такі засоби. Ч. 1 ст. 16 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" передбачено, що оцінка відповідності законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки вимогам технічних регламентів проводиться у разі, коли це передбачено відповідними технічними регламентами. Законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту (ч. 1 ст. 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність"). Згідно зі Свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №24-1-4/11251 від 01.06.2020, лічильник заводський №4426583 визнано таким, що відповідає вимогам ДСТУ 3580. Відтак, засіб обліку теплової енергії пройшов повірку на відповідність вимогам ДТСУ, що не ставить під сумнів його показання, на яких має базуватись нарахування за ЦПГВ позивачу. Разом з цим, слід також звернути увагу, що на момент укладення Договору про відступлення права вимоги (цесії) №602-18 від 11.10.2018 розмір заборгованості, що підлягала до стягненню, визначався судовим наказом Святошинського районного суду м.Києва від 01.08.2017, який було скасовано згідно з ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 15.08.2019. Відтак, вказане право вимоги підлягає обґрунтуванню та доведенню. При цьому, запропонований позивачем варіант перерахунку нарахування за комунальну послугу не береться до уваги, оскільки не ґрунтується на вимогах закону. Щодо врахуванні при здійсненні перерахунку пільг, на яких наполягає позивач, слід зазначити, що відповідно до ст. 11 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" при наданні житлово-комунальних послуг застосовуються державні соціальні нормативи у сфері житлово-комунального обслуговування, встановлені законодавством. Гранична норма витрат на управління житлом громадян, які відповідно до законодавства мають пільги або користуються субсидією на оплату житлово-комунальних послуг, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Гранична норма витрат на оплату комунальних послуг для громадян, які відповідно до законодавства мають пільги або користуються субсидією на оплату житлово-комунальних послуг, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Передбачені законодавством пільги та субсидії на оплату житлово-комунальних послуг виплачуються споживачу в грошовій формі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У даному випадку до позову не додано підтверджень дотримання позивачем порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України щодо звернення за передбаченими пільгами та субсидіями, відтак, питання врахування вказаних пільг підлягає вирішенню за встановленою законодавством процедурою. З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial