Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-20 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] (позивачка) подала до суду позовну заяву до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області, [PERSON] (відповідачі), в якій, з урахуванням уточнених (збільшених) позовних вимог, просить: встановити факт належності [PERSON] , яка померла [INFO] , правовстановлюючого документа - сертифіката на право на земельну частку (пай) серія ЛВ №0154317, виданого на ім`я [PERSON] і зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по Мельницькій сільській раді від 10.03.1997 за №362; визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме: на земельну частку (пай), площею 2,58 га, в тому числі ріллі 2,37 га, сіножаті 0,21 га без визначення меж цієї частки в натурі, яка розташована на території Журавненської селищної ради Жидачівського району Львівської області, згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ №0154317. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, що [INFO] у с. Мельничі померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшло право на земельну ділянку (пай), площею 2,58 га, в тому числі ріллі 2,37 га, сіножаті 0,21 га, без визначення меж цієї частки в натурі, яка розташована на території Мельницької сільської ради Жидачівського району Львівської області, згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ №0154317. [PERSON] на випадок своєї смерті склала заповіт, згідно з яким все своє майно заповіла [PERSON] , яка після смерті матері фактично прийняла спадщину, оскільки вступила в управління спадковим майном, однак юридично спадкові права не оформила. При зверненні до нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на дану земельну ділянку. Окрім того, позивачкою самостійно виявлені розбіжності у свідоцтві про смерть та у Сертифікаті на право на земельну частку (пай), а саме: « [PERSON] » - « [PERSON] ». Відповідачі правом на подання відзиву не скористалися. У судове засіданні позивачка та її представник не з`явилися, однак представник позивачки подав клопотання про розгляд справи за їх відсутності та просять суд позов задовольнити. Представник відповідача Журавненської селищної ради Жидачівського району Львівської області у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Крім цього, у заяві зазначив про відсутність на час розгляду справи у суді інформації, яка була б підставою щодо заперечення стосовно предмету даного позову. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоч повідомлений у належний спосіб про дату, час і місце його проведення, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Позивачкою подано заяву про заміну первісного відповідача належним відповідачем (а.с.19-20), заяву про розгляд справи за її відсутності та призначення справи до судового розгляду по суті (а.с.34), заяву про відкладення розгляду справи (а.с.38). Представником позивачки подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи (а.с.40), клопотання про залучення співвідповідача у справі (а.с.44), клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із належним повідомленням співвідповідача (а.с.51) і клопотання про розгляд справи за відсутності позивачки та її представника (а.с.61). Представником відповідача Журавненської селищної ради Жидачівського району Львівської області подано заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення стосовно предмету даного позову (а.с.31, 32). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 03.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.14-15). Ухвалою підготовчого засідання від 05.03.2021 залучено до участі у справі правонаступника відповідача Мельницької сільської ради Жидачівського району Львівської області - Журавненську селищну раду Стрийського району Львівської області (а.с.26-27). Ухвалою підготовчого засідання від 15.04.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.35-36). Ухвалою судового засідання від 15.06.2021 відкладено розгляд справи (а.с.39). Ухвалою судового засідання від 14.09.2021 залучено до участі у справі співвідповідача [PERSON] (а.с.45-46). Ухвалами судового засідання від 29.11.2021, 08.02.2022 відкладено розгляд справи (а.с.53). Судом розміщено (оприлюднено) на веб-порталі Судової влади України оголошення про виклик у судове засідання по справі №443/1549/20 відповідача [PERSON] (а.с.55, 59). Ухвалою судового засідання від 21.03.2022 судом постановлено проводити розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.63). Суд, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. 07.12.2000 [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що за законом матиме право заповіла [PERSON] (а.с.6). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.03.2005, [PERSON] померла [INFO] у с. Мельничі Жидачівського району Львівської області (а.с.7). За змістом інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №55409226 від 11.03.2019, від імені [PERSON] складено заповіт, який зареєстрований у Спадковому реєстрі за №62855501 (а.с.9). Згідно з довідки Відділу у Жидачівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 05.03.2019, у Книзі реєстрації сертифікатів на право на середню земельну частку (пай) по Мельницькій сільській раді зареєстрований сертифікат на право на середню частку (пай) серії ЛВ №0154317 на [PERSON] , площею 2,58 га (ріллі 2,37 га, сіножаті 0,21 га). Сертифікат видано на підставі розпорядження Жидачівської РДА від 24.10.1996 №686 (а.с.10). Довідкою Мельницької сільської ради від 28.02.2020 встановлено, що [PERSON] була зареєстрована і проживала в с. Мельнич Жидачівського району Львівської області до дня смерті [INFO] одна. Заповіт від [PERSON] посвідчувався 07.12.2000 під №57 на користь [PERSON] . На день її смерті заповіт не змінено і не скасовано (а.с.11). Приватним нотаріусом Жидачівського районного нотаріального округу 11.03.2019 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на майно, яке вона має намір успадкувати (а.с.8). Згідно з довідкою Журавненської селищної ради №44 від 08.06.2021, [PERSON] та [PERSON] є одна і та сама особа (а.с.62). Зміст правовідносин. Правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з неоднаковим записом у правовстановлюючих документах імені спадкодавиці, що ставить під сумнів належність їй правовстановлюючого документу, у зв`язку з чим позивачка позбавлена можливості у позасудовому порядку юридично оформити спадщину після її смерті. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наявністю у позивачки права власності на майно у порядку спадкування за заповітом і неможливістю реалізації цього права (належного юридичного оформлення у позасудовому порядку) через невизнання цього права нотаріусом, який відмовив позивачці у видачі відповідного свідоцтва про право на спадщину. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування До правовідносин, які стосуються встановлення фактів, що мають юридичне значення, і які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Крім цього, суд застосував норми статей 293 та 294 ЦПК України, які визначають зміст окремого провадження та встановлюють порядок розгляду справ даної категорії. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють правовідносини щодо встановлення фактів, які мають юридичне значення, визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Також, суд зважає на роз`яснення, викладені у пунктах 1, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР) та Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Так, згідно з положеннями частин 1, 2 статті 524 ЦК УРСР, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Відповідно до приписів статті 525 ЦК УРСР, часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Нормою частини 1 статті 534 ЦК УРСР передбачено, що кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини (стаття 548 ЦК УРСР). Відповідно до частин 1, 2 статті 549 ЦК УРСР, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності (стаття 5 ЦК України). Приписами статті 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно з пунктами 4, 5 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, цей Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності ЦК України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Застосовані судом норми права регулюють вищенаведені спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Також, суд зважає на роз`яснення, викладені у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно з якими відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, в тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються ЦК України. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що на ім`я [PERSON] на підставі розпорядження Жидачівської районної державної адміністрації від 24.10.1996 №686 зареєстровано сертифікат на право на середню частку (пай) серія ЛВ №0154317, розміром 2,58 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка розташована на території Мельницької сільської ради. Водночас, наявні в матеріалах справи докази, які узгоджуються між собою, є логічними, послідовними, доповнюють один одного, відповідають критеріям належності та допустимості, переконливо свідчать про те, що [PERSON] і [PERSON] є однією і тією ж особою, відтак наявні обґрунтовані підстави для встановлення факту належності [PERSON] правовстановлюючого документу - Сертифіката на право на середню частку (пай) серія ЛВ №0154317. Суд зазначає, що встановлення зазначеного факту породжує для позивачки юридичні наслідки, оскільки усуне перешкоди у реалізації нею права на спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Крім цього, судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] на день її смерті належало право на середню земельну частку (пай) на території Мельницької сільської ради площею 2,58 в умовних кадастрових гектарах згідно з Сертифікатом на право на середню частку (пай) серія ЛВ №0154317. За життя [PERSON] зробила особисте розпорядження, склавши заповіт, яким заповіла все належне їй майно [PERSON] . З огляду на дату смерті спадкодавиці [PERSON] спірні правовідносини регулюються нормами ЦК УРСР. [PERSON] є єдиним спадкоємцем за заповітом, яка прийняла спадщину, оскільки вчинила дії, що свідчать про це, а саме: вступила в управління спадковим майном у шестимісячний строк після смерті спадкодавиці. Таким чином, [PERSON] має обґрунтоване право власності на земельну частку (пай) на території Мельницької сільської ради площею 2,58 в умовних кадастрових гектарах у порядку спадкування за заповітом, однак позбавлена можливості юридично оформити це право у визначений законом позасудовий спосіб у нотаріуса через відмову останнього у вчиненні нотаріальних дій. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що особисте майнове право [PERSON] не визнається, відтак позивачка має законні сподівання на судовий захист цього права в силу приписів статті 16 ЦК України, у зв`язку з чим і звернулася до суду, тому суд, з огляду на обґрунтованість та підставність позову, вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 524, 525, 533, 534, 548, 549 Цивільного кодексу Української РСР, статті 5 та пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України та

Outcome: approved