Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-08 00:00:00

в листопаді 2021 року представник позивача ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON] , в якому просив стягнути із відповідача на користь позивача заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 59548,11 грн.; 3% річних в сумі 146,83 грн., інфляційні втрати в сумі 714,58 грн., а також судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (особовий рахунок № [NUMBER] ). 25.06.2020 року на підставі наряду-допуску 17180 було здійснено відключення електроенергії за вказаною адресою, у зв`язку із самовільним підключенням після відключення через заборгованість за спожиту електроенергію до 01.01.2019 р. 09.06.2021 року при перевірці представниками позивача на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, за місцем проживання відповідача на об`єкті за адресою: [ADDRESS] було зафіксовано порушення п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.3 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР від магістральних мереж. Дане порушення було зафіксовано в акті про порушення № 000566 від 09.06.2021 р. 27.07.2021 року відбулось засідання комісії з розгляду зазначеного акту, на якому було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої із порушенням ПРРЕЕ за період із 10.12.2020 р. по 09.06.2021 р. Так, обсяг не облікованої електричної енергії склав 19844,35 квт*г на суму 59548,11 грн. Зазначену заборгованість відповідач в добровільному порядку не сплатила, а тому позивача вимушений звернутися до суду та просить стягнути із відповідача на користь позивача борг за не обліковану електричну енергію в сумі 59548,11 грн., а також в зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань три відсотки річних в сумі 146,83 грн., та інфляційні втрати в сумі 714,58 грн. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22.11.2021 року, у справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.01.2022 року, в ухвалі судді від 22.11.2021 року було виправлено описку. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.01.2022 року, було вирішено відкласти розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Представник позивача після відкриття провадження у справі з будь-якими клопотаннями до суду не звертався. В позові просив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач відзив на позов до суду не подала, з будь-якими клопотаннями до суду не зверталась. З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлено, що позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» та здійснює постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] , споживачем якої є відповідач [PERSON] 09.06.2021 року при перевірці представниками позивача на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, за місцем проживання відповідача на об`єкті за адресою: [ADDRESS] було зафіксовано порушення п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.3 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР від магістральних мереж. Дане порушення було зафіксовано в акті про порушення № 000566 від 09.06.2021 р. На адресу відповідача було направлено лист від 23.06.2021 року із запрошенням на засідання комісії, яке було призначено на 27.07.2021 р. 27.07.2021 року відбулось засідання комісії з розгляду зазначеного акту, на якому було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої із порушенням ПРРЕЕ за період із 10.12.2020 р. по 09.06.2021 р. Так, обсяг не облікованої електричної енергії склав 19844,35 квт*г на суму 59548,11 грн. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було направлено відповідачу лист із копіями протоколу, розрахунку і квитанціями про оплату. Однак, заборгованість за вказаними актами, відповідачем не погашена та доказів зворотному з боку відповідача суду надано не було, як не було надано доказів безпідставності складення акту, та, відповідно, проведення засідання комісії з його розгляду. Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог, суд приймає до уваги те, що частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999р. (до 11.06.2018 року), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 р. (далі Правила) Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 та Законом України «Про ринок електричної енергії». Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила). За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України, договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Частиною 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 4 частиною 2 статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 3.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (ПРРЕЕ), постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку. При цьому, відповідно до позиції Верховного суду, викладеній в постанові від 15.05.2011 у справі № 3-38гс11, дія ПКЕЕ, поширюється на осіб, які використовують електричну енергію на підставі договору, так і на тих осіб, які в порушення цих ПКЕЕ споживають електричну енергію в позадоговірному порядку внаслідок самовільного підключення до електромереж. Відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), передбачений, зокрема, обов`язок споживача користуватися електричною енергією виключно на підставі договору; сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п. 8.2.6 Правил). Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1, підпункту «а» пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, порушенням правил є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Пунктом 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04травня 2006 року № 562, передбачено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричноїенергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення; в) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН- із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки; г) у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії. За змістом п. 8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 1116 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, чи бездіяльністю майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Суд вважає, що позивачем доведено, що за адресою: [ADDRESS] , мало місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке було виявлено 09.06.2021, про що складено акт про порушення № 000566, розрахунок обсягу та вартості електроенергії на суму 59548,11 грн., спожитої з порушенням правил ПРРЕЕ, проведений позивачем згідно з вимогами норм діючого законодавства відповідно до п.3.3. Методики за формулою. З огляду на викладене вимоги позивача про стягнення із відповідача на користь позивача заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 59548,11 грн. є доведеними та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором. Суд зазначає, що за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Стороною позивача надано суду розрахунок трьох відсотків річних в сумі 146,83 грн. та інфляційних втрат в сумі 714,58 грн., які були нараховані на суму заборгованості за обліковану електричну енергію, в зв`язку з неналежним виконанням відповідачем зобов`язань по сплаті боргу. Стороною відповідача зазначений розрахунок спростовано не було, як і не було надано суду докази належної сплати коштів. Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення із відповідача на користь позивача трьох відсотків річних та інфляційних втрат є також доведеними, а тому підлягають задоволенню. В порядку ст. 141 ЦПК України, із відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2270,00 грн. Разом з тим, у стягненні із відповідача на користь позивача судових витрат, пов`язаних із отриманням правової допомоги в сумі 10000,00 грн., слід відмовити, оскільки, стороною позивача не надано суду достатніх доказів, які б вказували на обсяг виконаних робіт (акт прийому-передачі) у даній справі, а також те, що позивачем було фактично сплачено адвокату суму в пред`явленому до стягненні розмірі за виконані роботи. На підставі викладеного, та

Outcome: approved