Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-05 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін Заявниця [PERSON] звернулася до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту належності правовстановлюючого документа та встановлення факту родинних відносин, зазначивши заінтересованою особою Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області. Обгрунтовуючи свою заяву тим, що 20.12.2021 звернулася до Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області із заявою про переведення її з пенсії за віком на пенсію у зв`язку з втратою годувальника (так як періодично переводилася з пенсії за віком на пенсію у зв`язку з втратою годувальника, виходячи з розрахунку виплат, починаючи з 2002 року). 21.12.2021 у відповідь на її заяву Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області надіслало Рішення про відмову в перерахунку пенсії, через розбіжності у поданих документах букв у прізвищі. У зв`язку з чим, виникла необхідність звернутися до суду для встановлення факту належності документів та родинних відносин з померлим [PERSON] . Не маючи іншої можливості вирішення даного питання заявник звернувся до суду з даною заявою. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Заява надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 13 січня 2022 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 10 лютого 2022 року зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 24 березня 2022 року заяву прийнято до розгляду в порядку окремого провадження. Зазначена ухвала поштовим зв`язком направлена учасникам справи. Заінтересованій особі разом з ухвалою направлено копію заяви з доданими документами. Одночасно заінтересованій особі роз`яснено право подати письмові пояснення з викладом аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти заяви. Розгляд справи призначено на 11 годину 00 хвилин 06 квітня 2022 року. Заявниця [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася. Однак, через канцелярію суду, подала заяву, відповідно до якої заяву підтримує в повному обсязі та просить розглядати справу у її відсутності. Заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання свого представника не надіслала та про причини неявки суд не повідомила. За таких обставин суд розглядає справу у відсутності учасників справи та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин З матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] , була дружиною [PERSON] , шлюб зареєстровано 27.11.1957, про що зроблено актовий запис за № 2/8, що доводиться свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого Мовчанівською сільською радою Рокитнянського району Київської області від 20.01.1977. Від шлюбу мають доньку [PERSON] , [INFO] , в якої у свідоцтві про народження серії [NUMBER] від 31.10.1958 року, батьком записаний [PERSON] . [PERSON] був ліквідатором на ЧАЕС, що доводиться наступними документами: довідкою про збереження заробітної плати № 184 від 11.12.1997, виданої на ім`я [PERSON] ; довідками про перебування в зоні відчуження в період з 03.06.1987 по 10.06.1987 рік та з 30.06.1987 року по 30.06.1987 рік, виданої на ім`я [PERSON] ; витягом із акту огляду у МСЕК серії КИО-І № 005001 від 23.06.1997, виданої на ім`я [PERSON] , якому встановлена перша група інвалідності з 23.06.1997 загальне захворювання; витягом із акту огляду у МСЕК серії КИО-І № 034837 від 05.09.1997, виданої на ім`я [PERSON] , якому встановлена перша група інвалідності з 05.09.1997 та захворювання пов`язали з роботами по ЛНА наЧАЕС; Чоловік [PERSON] по національності був білорусом і його прізвище часто з російської мови перекладали як: « [PERSON] » або « [PERSON] ». [PERSON] , помер [INFO] , про що свідчить витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті від 04.01.2022. У витязі від 04.01.2022 зазначено: [PERSON] [INFO] , національність білорус, помер [INFO] , у віці 62 року. Після смерті чоловіка, видане Експертне заключення від 08.04.1998, щодо того, що захворювання яке привело до смерті « [PERSON] » зв`язано з роботами по ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС. Київською обласною державною адміністрацією заявниці була видана Довідка № 2106 від 03.06.1998, що [PERSON] , народження 1937 року, яка є дружиною померлого громадянина [PERSON] категорії один, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою. Також їй було видане Чорнобильське посвідчення дружини померлого громадянина із числа ліквідаторів категорії 1А, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою № 025258 від 02.12.2002. [PERSON] є пенсіонером та отримує пенсію за віком. 20.12.2021 вона звернулася до ТУ ПФУ із заявою про переведення її з пенсії за віком на пенсію у зв`язку з втратою годувальника. 21.12.2021 у відповідь на заяву від 20.12.2021 року ГУ ПФУ заявниці [PERSON] було направлено Рішення про відмову в перерахунку, та зазначено наступне: " в документах електронної пенсійної справи померлого годувальника виявлено розбіжності між свідоцтвом про шлюб та посвідченням ліквідатора аварії на ЧАЕС, випискою з акту огляду МСЕК про встановлення групи інвалідності, та у свідоцтві про смерть годувальника, має місце виправлення букви у прізвищі, тому здійснити переведення з пенсії за віком на пенсію у разі втрати годувальника згідно вищезазначеного немає законних підстав". У зв`язку з чим, виникла необхідність звернутися до суду, для встановлення факту належності документів та родинних відносин з померлим [PERSON] . Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Згідно ст. 316 Цивільного процесуального кодексу України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 293, ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом вони породжують юридичні наслідки. Згідно з вимогами пункту 6 частини 1 статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлення факту не пов`язане з вирішенням спору про право, при цьому наявний спір про факт, який має безспірний характер і необхідний заявникові для отримання пенсії. Згідно з пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у свідоцтві про народження або в паспорті, в тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. П.7 вказаної постанови визначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку з втратою годувальника. Відповідно до листа ВСУ від 01 січня 2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1ст. 256 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Згідно зі ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі викладеного, даючи оцінку зібраним доказам по справі, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заява [PERSON] є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Зокрема, надані суду документи та встановлені по них факти в сукупності підтверджують той факт, що свідоцтво про укладення шлюбу, видане Мовчанівською сільською радою Рокитнянського району Київської області 20.01.1977 року, довідка про збереження заробітної плати № 184 від 11.12.1997 року, довідка про перебування в зоні відчуження в період з 03.06.1987 року по 10.06.1987 рік та з 30.06.1987 року по 30.06.1987 рік; витяг із акту огляду у МСЕК серії КИО-І № 005001 від 23.06.1997 року, видані на ім`я [PERSON] належать [PERSON] , 1935 р.н., який помер [INFO] , та те що [PERSON] є дружиною [PERSON] . Задоволення заявлених вимог має для заявниці юридичне значення, оскільки встановлення даного факту необхідне заявниці для реалізації її права переведення з пенсії за віком на пенсію у зв`язку з втратою годувальника. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved