Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-02 00:00:00

Заявник вказує на те, що її дочка [PERSON] , [INFO] , згідно довідки до акта огляду Житомирської спеціалізованої міжрайонної психіатричної медико-соціальної експертної комісії являється інвалідом з дитинства першої «А» групи з серпня 2018 року і потребує постійного стороннього догляду. Наявне у неї захворювання суттєво впливає на її здібності розуміти значення своїх дій і керувати ними, вона не має спроможності читати, писати та виражати свої думки, не здатна себе обслуговувати та займатися домашніми справами. Наразі вона є для своєї дочки найближчим родичем, який зможе надавати їй постійну допомогу та догляд, забезпечувати реалізацією нею її законних особистих немайнових і майнових прав та інтересів. Саме тому заявниця звернулась до суду з проханням ухвалити рішення про визнання [PERSON] , недієздатною та призначити її опікуном над недієздатною дочкою. В судове засідання заявниця не з`явилась, подала до суду заяву про проведення судового розгляду за її відсутності, заяву просила задовольнити. Представник органу опіки та піклування Любарської селищної ради у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином. З урахуванням положень ст.299 ЦПК України, суд вважає недоцільним допитувати у судовому засіданні [PERSON] у зв`язку з її станом здоров`я. Згідно ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У ч.1 ст. 223 ЦПК України\~зазначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Розглянувши та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. [INFO] народилась [PERSON] , актовий запис № 7, свідоцтво серії [NUMBER] . Її батьками записані: [PERSON] та [PERSON] . З довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією № 119185 серія 12 ААБ від 26 вересня 2018 року [PERSON] , [INFO] , є інвалідом з дитинства першої «А» групи з 21 серпня 2018 року безстроково. Потребує постійного стороннього нагляду та догляду. Згідно форми індивідуальної програми реабілітації інваліда Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи Психіатричної МСЕК від 26.09.2018 року № 1472/11, [PERSON] має захворювання з обмеженими можливостями життєдіяльності стосовно: самообслуговування, пересування, до контролю за своєю поведінкою, до трудової діяльності. Потребує постійного стороннього догляду та нагляду. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта №383-2021 КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради від 29.12.2021, ступінь наявної у [PERSON] розумової відсталості на даний час настільки виражена, що позбавляє її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Рішенням виконавчого комітету Любарської селищної ради №143 від 17.06.2021, визнано доцільним призначити [PERSON] опікуном над [PERSON] особою з інвалідністю з дитинства першої «А» групи без терміново. Згідно ч.1 ст.300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Відповідно до ч.1 ст.41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Частиною 1 ст.50 ЦК України встановлено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно ч.1 ст.58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. Своїм висновком № 143 від 17.06.2021 орган опіки та піклування Любарської селищної ради вважає, що [PERSON] , [INFO] , жителька с.Привітів Житомирського району Житомирської області, може бути опікуном над своєю дочкою інвалідом з дитинства [PERSON] . Згідно ч.1 ст.60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ч.4 ст.63 ЦК України, опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Судом встановлено, що [PERSON] являється інвалідом з дитинства першої «А» групи з серпня 2018 року і потребує постійного стороннього догляду, наявне у неї захворювання суттєво впливає на її здібності розуміти значення своїх дій і керувати ними, вона не має спроможності читати, писати та виражати свої думки, не здатна себе обслуговувати та займатися домашніми справами. На даний час заявниця [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , фактично виконує функції опікуна, надає їй постійну допомогу та догляд, забезпечує реалізацією нею її законних особистих немайнових і майнових прав та інтересів. Відтак, враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення у повному обсязі. Згідно ч.6 ст.300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. На підставі вказаної норми суд вважає за доцільне визначити строк дії рішення в межах передбачених законом строків.

Outcome: approved