Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-30 00:00:00

Акціонерне товариство «ЮНЕКС БАНК» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 29.08.2018 року гр. [PERSON] звернулася до АТ "ЮНЕКС БАНК" з анкетою заявою про відкриття карткового рахунку та видачу платіжної картки на підставі якої підписано виписку повідомлення № 26208051108002.UAH Відповідно до підписаних анкети заяви від 29.08.2018 року та виписки повідомлення №26208051108002.UAH від 30.08.2018 року, відповідач підтвердив, що ознайомився і погодився з публічною пропозицією банку на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, з умовами та правилами надання банківських послуг. При цьому, відповідач отримав банківську платіжну картку та надав банку розписку про отримання картки та про ознайомлення з правилами користування карткою визначених у публічній пропозиції АТ "ЮНЕКС БАНК" на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб. Позивач зазначає, що зазначена публічна пропозиція АТ "ЮНЕКС БАНК" оприлюднена на офіційній інтернет сторінці банку за адресою: www.unexbank.com.ua. Таким чином, відповідно до анкети заяви відповідач, акцептував та приєднався до публічної пропозиції позивача на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, що оприлюднене на офіційній інтернет сторінці банку. Відповідачем, за період з 30.08.2018 року по 16.11.2021 року отримано грошові кошти у розмірі 18007, 96 грн. Після отримання у готівковій та безготівковій формі коштів та внаслідок відсутності чергового платежу від відповідача, спрямованого на погашення простроченої заборгованості відбулося нарахування процентів за користування грошовими коштами за ставкою 48% річних. Станом на 16.11.2021 року, загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором становить 23086,96 грн. у тому числі: сума заборгованості за кредитом складає 18007,96 грн.; сума заборгованості за процентами складає 5078,83 грн. Позивач зазначає, що станом на дату подачі цієї позовної заяви, відповідач не сплачує свою прострочену заборгованість, що змусило позивача звернутися до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості. Ухвалою суду від 01.12.2021 року відкрито провадження\~у справі\~за вказаним позовом за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті з повідомленням (викликом) сторін. В даній ухвалі також зазначено строки надання сторонам відзиву на позовну заяву та відповіді на відзив. 31.01.2022\~року до\~суду від\~представника відповідача,\~адвоката Супрун\~Л.В.\~надійшов відзив\~на позовну\~заяву в\~якому останній\~просить частково\~задовольнити позовні\~вимоги позивача,\~про стягнення\~з [PERSON] \~заборгованості за\~процентами у\~розмірі 5078,83\~грн.\~Посилається на\~правові позиції\~Верховного суду\~та зазначає,\~що дійсно\~ [PERSON] \~у 2018\~році звернулася\~до АТ\~"ЮНЕКС\~БАНК"\~та отримала\~кредит у\~розмірі 15000\~грн.\~Укладення кредитного\~договору було\~здійснено лише\~шляхом підписання\~нею Анкети\~ заяви\~на оформлення\~кредитної картки\~та встановлення\~кредитного ліміту\~від 29.08.2018\~року та\~виписки \~повідомлення №26208051108002.UAH від 30.08.2018 року до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ "ЮНЕКС БАНК" та Анкети заяви. Саму пропозицію ПАТ "ЮНЕКС БАНК" на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб відповідачем підписано не були. Отриманий кредит відповідач вважає споживчим, так як отримала його не для здійснення комерційної діяльності, а для задоволення особистих потреб. Для користування кредитним договором банком було видано кредитну картку. Згодом АТ "ЮНЕКС БАНК" було збільшено кредитний ліміт за вказаним договором до 18 000 грн. Проти підняття кредитного ліміту відповідач не заперечувала та частинами знімала отримані кошти. Точну суму коштів, яку нею було знято та повернуто відповідач вказати не може. [PERSON] періодично сплачувала отриманий нею кредит та відсотки за його користування. Але з часом помітила, що відсотки занадто великі та їй все важче їх сплачувати. У відповідача виникло переконання, що умови користування кредитом були змінені банком, а саме відсотки за сплату кредитом, які відрізняються від тих, що були вказані в Анкеті Заяві. Але розібратися в цьому у відповідача не було можливості через відсутність відповідної освіти та знань. Разом із поданим позовом, АТ "ЮНЕКС БАНК" додав Пропозицію ПАТ АТ "ЮНЕКС БАНК" на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб. Відповідачу відомо, що додану Пропозицію позивач розміщує на своєму офіційному сайті, зміст яких може періодично змінюватися. Представник відповідача вважає, що надана позивачем Пропозиція ПАТ АТ "ЮНЕКС БАНК" на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, з огляду на її мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору щодо будь яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, так як вона не підписана відповідачем та не визнається нею, як позичальником, і лише цей факт може свідчити про прийняття [PERSON] , як позичальником запропонованих їй умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Крім того, представник відповідача у відзиві на позов зазначив, що так як відповідачем вказану Пропозицію на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, які містяться в матеріалах справи не визнаються та не містять її підпису, вважає, що їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами по справі 29.08.2018 року шляхом підписання Анкети заяви та виписки повідомлення. Отже, представник відповідача зазначає, що відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Зазначає, що згідно доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості станом на 16.11.2021 року, за період часу з 30.08.2018 року по 16.11.2021 року відповідачем усього було сплачено за кредитом 50749,28 грн. Тоді як згідно із Анкети заяви на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту від 29.08.2018 року кредитний ліміт було погоджено в сумі 15000,00 грн., що свідчить про відсутність заборгованості у відповідача перед позивач. Навіть, якщо вважати сумою кредиту отриманого відповідачем 20536,71 грн., що вказано у виписці повідомленні, як зазначає представник відповідача, але і у такому разі, зважаючи на викладені позиції Верховного Суду вважає що відповідачем у повному обсязі повернути кошти, отримані від позивача та у нього відсутня заборгованість за кредитом. Позовні вимоги позивача щодо сплати відсотків за користування отриманими коштами вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у зв`язку із тим, що відповідачем було погоджено розмір відсотків за користування отриманими від позивача коштами. А саме, [PERSON] було підписано Анкету заяву на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту від 29.08.2018 року та виписку повідомлення. Зважаючи на вищевикладене, представник відповідача, вважає необґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за кредитом в розмірі 18007,96 грн. Вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за процентами в розмірі 5078, 83 грн. вважає законними та обґрунтованими. 15.02.2022 року до суду надійшла від представника позивача, адвоката Позднякова А.Ю., відповідь на відзив в якій останній просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та зазначає, що заперечуючи позовні вимоги, відповідач стверджує, що після підписання Анкети заяви, не відбулося акцептування та приєднання до Публічної пропозиції банку на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, що оприлюднена на офіційному сайті банку, та не погоджується з тим, що дана Анкета заява разом з Публічною пропозицією та додатками до неї (правила, умови та тарифи) становлять між нею та банком договір про комплексне банківське обслуговування в розумінні ст. 634 ЦК України. Обґрунтовуючи таке заперечення позову, відповідач посилається лише на висновки, щодо застосування відповідних норм права викладених у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 року та постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року. При цьому, надані висновки вищої судової інстанції розглянутих справ стосувалися конкретних обставин, які не тотожні обставинам справи, що розглядається. У відповіді на відзив представник позивача зазначає, що Анкета заява на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту від 29.08.2018 року містить: - розмір кредитного ліміту 15000,00 грн.; - вид валюти кредиту гривня; - строк кредитування 12 місяців; - розмір річної процентної ставки 48%; - мета кредиту споживчі потреби. Підписанням даної Анкети заяви відповідач підтвердила, що ознайомилася, погодилася, акцептувала та приєдналася до Публічної пропозиції банку на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, а також погодилася з тим, що ця Анкета заява разом із Публічною пропозицією банку та додатками до неї (правилами, умовами та тарифами) становить між нею та банком договір про комплексне банківське обслуговування (далі - Договір). Також, позичальник ознайомилася з паспортом споживчого кредиту, що підтверджується її підписом. У даному паспорті споживчого кредиту чітко зазначені: - розмір кредитного ліміту 15000,00 грн.; - строк кредитування 12 місяців; - розмір річної процентної ставки 48% річних; - тип процентної ставки фіксована (тобто не змінювана) процентна ставка; - реальна річна процентна ставка 69,5149 %. Таким чином, як до, так і під час підписання договору, банком було надано позичальнику повну та достовірну інформацію про умови кредитування та реальну ціну фінансової послуги, які він мав би розуміти, підписуючи договір, а тому є усі підстави стверджувати, що між сторонами досягнуто згоди за істотними умовами договору. Зазначає, що не відповідає дійсності і твердження відповідача, що розміщена на офіційному сайті позивача www.unexbank.com.ua Публічна пропозиція банку на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб могла неодноразово змінюватися самим банком в період з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду з позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви пропозицію у вигляді, що найбільш сприятлива для задоволення позову. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до позову було надано копію Публічної пропозиції ПАТ "ЮНЕКС БАНК" на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в редакції від 30.05.2018 року, тобто в редакції яка була чинною на час укладення договору. На офіційному сайті банку, як зазначає представник позивача, на сторінці Архів редакцій Публічного договору та правил користування карткою розміщені усі редакції Публічних пропозицій, у тому числі і в редакції від 30.05.2018 року. У відповіді на відзив також зазначено, що сума 20536,71 грн., яка зазначена у виписці повідомленні від 30.08.2018 року та Паспорті споживчого кредиту і яку відповідач помилково вважає за суму отриманого кредиту, є орієнтовною загальною вартістю кредиту для споживача за строк кредитування 12 місяців (у т.ч. тіло кредиту, проценти, комісії та інші платежі). А усього за увесь час користування кредитними коштами в межах наданого кредитного ліміту, відповідачем було отримано кредитних коштів на загальну суму 68757, 24 грн., з яких, як вбачається з наданого розрахунку заборгованості та виписки по рахунку, 50749, 28 грн. було повернуто, а сума непогашеної заборгованості по кредиту складає 18007, 96 грн. Дане спростовує рахунки відповідача про суми отриманого нею кредиту. Також, представник позивача, зазначає, що виходячи з вищевикладеного, заперечення позову, викладені відповідачем у відзиві, безпідставні та такі, що не відповідають дійсним обставинам справи. Представник позивача в судове засідання не направив свого представника, проте в прохальній частині позовної заяви останній письмово просить проводити всі судові засідання без участі представника позивача. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, про що свідчить розписка, яка наявна при матеріалах справи. Від представника відповідача, адвоката Супруна Л.В. на електронну пошту суду надійшов електронний лист в якому останній просив суд розгляд справи проводити за його відсутності та відсутності відповідача. Заперечення викладені у відзиві на позов підтримує повністю. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розгляд справи здійснюється на підставі\~ст. 279 ЦПК України\~в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. В порядку спрощеного позовного провадження вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, з`ясувавши всі обставини на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, приходить до наступних висновків. Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються гл.49 «Забезпечення виконання зобов`язання» та гл.71 «Позика. Кредит. Банківський вклад»\~ЦК України. Відповідно до статей 525, 526, 527, 530, 625 ЦК України: одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України; боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок; якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк; боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти, що передбачено ч.1 ст.1054 ЦК України. Судом встановлено, що 29.08.2018 року між сторонами укладено кредитний договір шляхом підписання Анкети-Заяви на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту, на підставі якої відповідач отримав кредит у розмірі 15 000 грн., строком на\~12\~місяців з\~річною відсотковою\~ставкою 48,00%\~річних.\~У вказаній\~анкеті-заяві\~відповідач підтвердила,\~що ознайомилася\~і згодна\~з Публічною\~пропозицією ПАТ «Юнекс Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, з умовами та правилами надання банківських послуг. Також у даній Анкеті заяві зазначено, що підписанням цієї Анкети заяви відповідач акцептував та приєднався до Публічної пропозиції ПАТ «Юнекс Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, що оприлюднена на офіційному сайті банку за електронною адресою www.unexbank.com.ua, погодилася з тим, що ця Анкета-Заява разом із вищевказаною Публічною пропозицією ПАТ «Юнекс Банк» та додатками до неї (правилами, умовами, тарифами) становить між клієнтом та банком Договір про комплексне банківське обслуговування. Розмір відновлювальної відкличної кредитної лінії, встановлений на підставі розгляду цієї Анкети-Заяви зазначається у виписці-повідомлення до Договору. Відповідно до анкети-заяви Відповідач, акцептував та приєднався до Публічної пропозиції Позивача на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, що оприлюднена на офіційній інтернет сторінці Банку. 30.08.2018 року відповідач підписала виписку-повідомлення № 26208051108002.UAH до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб АТ «Юнекс Банк» та анкети-заяви. У даній виписці-повідомлені зазначено, що АТ "ЮНЕКС БАНК" підтверджує, що на підставі Анкети заяви, здійснено відкриття поточного рахунку з використанням платіжної картки № у гривні та встановлено кредитний ліміт в розмірі 15000,00 грн., процентна ставка за користування кредитними коштами 48,00 % річних строком до 30.08.2019 року. Згідно банківського продукту "Кредитна картка". [PERSON] 30.08.2018 року отримала відповідну платіжну картку, що стверджується її розпискою. Відповідачем, за період з 30.08.2018 року по 16.11.2021 року отримано грошові кошти у розмірі 18007, 96 грн., що підтверджує випискою по особовому рахунку. Після отримання у готівковій та безготівковій формі коштів та внаслідок відсутності чергового платежу від відповідача, спрямованого на погашення простроченої заборгованості відбулося нарахування процентів за користування грошовими коштами за ставкою 48% річних. Станом на 16.11.2021 року загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором, як зазначає позивач, становить 23086, 96 грн. у тому числі: сума заборгованості за кредитом складає 18007,96 грн., сума заборгованості за процентами складає 5078,87 грн., яку відповідно і просить стягнути з [PERSON] у прохальній частині даного позову. Згідно з доданого позивачем до позову розрахунку заборгованості станом на 16.11.2021 року вбачається, що загальна сума заборгованості відповідача перед позивачем становить 23086,83 грн., яка в свою чергу складається з заборгованості по поверненню кредитних коштів у розмірі 18007,96 грн. та із заборгованості за нарахованими та несплаченими процентами 5078,87 грн. Враховуючи вищезазначене, судом встановлено, що позивачем допущено арифметичну помилку як у змісті позовної заяви так і в її прохальній частині, відповідно сума яка підлягає стягненню з відповідача становить 23086,83 грн. (18007,96 грн. + 5078, 87 грн.). Станом на дату подачі позову до суду, відповідач не сплачує свою прострочену заборгованість, що змусило позивача звернутися до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості. Таким чином, внаслідок порушення договірних зобов`язань у відповідача виникла заборгованість за кредитним договором, яка станом на 16.11.2021 року становить 23086,83 грн. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо його\~зміст зафіксований\~в одному\~або кількох\~документах (у\~тому числі\~електронних),\~у листах,\~телеграмах,\~якими обмінялися\~сторони. Правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо воля\~сторін виражена\~за допомогою\~телетайпного,\~електронного або\~іншого технічного\~засобу зв`язку. Правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо він\~підписаний його\~стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч.1 ст.1055 ЦК України). Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. У частині 1 статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтею 599 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статей 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом ч.1\~ст. 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), процентна ставка\~за кредитом\~може бути\~фіксованою або\~змінюваною.\~Тип процентної\~ставки визначається\~кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України,\~позикодавець має\~право на\~одержання від\~позичальника процентів\~від суми\~позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. З аналізу наведених норм вбачається, що у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути заборгованість по процентах . Суд не бере до уваги доданий представником позивача до позовної заяви паспорт споживчого кредиту, не є належним доказом, в розумінні ст.77\~ЦПК\~України, на підтвердження узгодження між сторонами розміру відсотків за користування кредитними коштами та порядку їх нарахування з огляду на те, що за змістом підписаної відповідачем анкети-заяви від 29.08.2018 року, вказаний паспорт споживчого кредиту не є складовою частиною укладеного між сторонами договору. Крім того, судом встановлено, що у пункті 4 паспорту споживчого кредиту безпосередньо міститься застереження про те, що реальна річна процентна ставка обчислена на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуги кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит, а в п.7 «Інші важливі правові аспекти» цього ж паспорту споживчого кредиту зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів, тощо. З огляду на викладене, суд приходить висновку, що доданий до позовної заяви паспорт споживчого кредиту містить лише узагальнену інформацію про запропоновані банком варіанти умов кредитування та орієнтовної загальної вартості кредиту, яка надається споживачу для ознайомлення, та передує укладенню самого договору про споживчий кредит на обраних споживачем умовах кредитування після проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. \~Суду не надано належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання відповідно до ст. 617 ЦК України. Таким чином, зваживши у сукупності надані сторонами докази по справі, суд приходить до висновку, що [PERSON] не виконує взятих на себе зобов`язань, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Питання розподілу судових витрат слід вирішити відповідно до положень статті 141 ЦПК України, якими, крім іншого, передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, на підставі чого, враховуючи що позов задоволено повністю, - суд дійшов висновку, що судові витрати, що складаються з судового збору, сплаченого позивачем в розмірі 2270 грн., слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved