Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-30 00:00:00

29 листопада 2021 року [PERSON] звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до [PERSON] за участі третьої особи приватного нотаріуса Стойки С.М. про визнання права власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , успадковане ним після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , а саме на Ѕ частку квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Позовні вимоги мотивує тим, що вищевказана квартира на праві спільної сумісної власності належала подружжю: [PERSON] (батько позивача) та його другій дружині [PERSON] , відповідно до свідоцтва на право власності. [INFO] [PERSON] померла і після її смерті відкрилась спадщина 1/2 частину вказаної вище квартири. Заповіт на випадок своєї смерті вона не складала, спадкування відбулось за законом. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом був чоловік померлої [PERSON] , який [INFO] , тобто через три місяці після смерті дружини помер. Після смерті, [PERSON] (батька позивача), відкрилась спадщина, яка складалась з однокімнатної квартири [ADDRESS] . В встановлений законом термін з заявами про прийняття спадщини за померлим [PERSON] (батьком позивача) до нотаріуса звернулись спадкоємці: перша дружина (мати позивача) - [PERSON] та син померлого (позивач) - [PERSON] .. Перша дружина батька позивача - [PERSON] є спадкоємцем за заповітом. За свого життя батько позивача оформив заповіт на належну йому частку квартири на свою першу дружину. Син позивача - [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом в порядку ст.1261 ЦК України. Оскільки батько позивача в установлений законом термін не звернувся з заявою про прийняття спадщини за своєю другою дружиною, так як помер, позивач 28.10.2019р. звернувся до суду з заявою про встановлення факту прийняття спадщини, в порядку окремого провадження (цивільна справа №308/12340/19). В даній справі [PERSON] просив суд встановити той факт що до складу спадщини померлого батька входить право на спадщину за померлою дружиною - [PERSON] , якій належала 1/2 частки квартири [ADDRESS] . Під час розгляду справи на підтвердження тієї обставини, що інших спадкоємців за померлою [PERSON] окрім її чоловіка немає суд зобов`язав представника надати докази. На виконання вимог суду було надано витяг з Спадкового реєстру відповідно до якого з заявами про прийняття спадщини за померлою [PERSON] ніхто не звертався, жодна спадкова справа не заведена. 26 серпня 2021 року постановою Закарпатського апеляційного суду в задоволенні за заяви про встановлення факту прийняття спадщини суд відмовив, вважаючи, що між спадкоємцями: [PERSON] (позивачем) та [PERSON] (відповідачем) наявний спір. Оскільки судовим рішенням встановлено спір між [PERSON] та [PERSON] позивач звернувся до суду за захистом свого права на отримання спадщини. Відзив у встановленй судом строк не подано. 22 грудня 2021 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в справі. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.03.2022 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 31.03.2021 року. У судове засідання 31 березня 2022 року: - позивач та представник позивача не з`явилися, разом з тим представник позивача подав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. - відповідач у судове засідання не з`явилася, проте подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи без її участі та зазначила, що позовні вимоги визнає в повному обсязі. На підставі ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що сторони у справі сскористались своїм правом та подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, суд здійснює розгляд справи у їх відсутності на підставі наявних у суду матеріалів. Застосування технічних засобів фіксування під час розгляду цивільної справи не здійснювалось відповідно до ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою учасників судового засідання. Судом встановлено наступні фактичні обставини: Квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належала подружжю: [PERSON] , (батько позивача) та його другій дружині [PERSON] , відповідно до свідоцтва право власності від 26.11.2008 року. [PERSON] померла [INFO] , після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину вказаної вище квартири. Заповіт на випадок своєї смерті вона не складала, спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] був чоловік померлої [PERSON] , що стеврджується матеріалами спадкової справи. [INFO] помер [PERSON] , що стверджується свдоцтвом про смерть наявним в матеріалах справи. Після смерті [PERSON] (батька позивача) відкрилась спадщина, яка складалась з однокімнатної квартири [ADDRESS] . З заявами про прийняття спадщини за померлим [PERSON] (батьком позивача) до нотаріуса звернулись спадкоємці: перша дружина (мати позивача) - [PERSON] та син померлого (позивач) - [PERSON] [PERSON] (відповідач у справі) є спадкоємцем за заповітом, вказані обставини стверджуються стеврджується матеріалами спадкової справи. Позивач у справі [PERSON] є сином померлого [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження копія якого долучена до матеріалів справи . Померлий [PERSON] у визначений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , помер [INFO] . З матеріалів спадкової правивстановлено, що крім [PERSON] та [PERSON] із заявами про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , ніхто не звертався. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, враховуючи, що відповідач позов визнала, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України- кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1ст. 5 ЦПК України- здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК Українивизначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від особи що померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦКУ). Відповідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок-смерті особи. Час відкриття спадщини є день смерті особи. Враховуючи ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до вимог статті 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, що передбачено ч.1 ст.1258 ЦК України Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом має той з подружжя, який його пережив. Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1276 ЦК України, передбачено, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія) Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Верховний Суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7роз`яснив, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження. Аналогічна думка викладена в роз`ясненні наданому Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0-13 від 16 травня 2013 року, відповідно до якого, визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватись якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Статтею 392 ЦК України регламентовано, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання, у разі якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ч. 5 ст.263ЦПК України Обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З врахуванням того, що відповідачем позов визнано, таке визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а також з врахуванням того, що позивач має право на спадкування майна після смерті батька, як спадкоємець за законом першої черги, який у передбачений законом строк звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають до задоволення. На підставі наведеного та

Outcome: approved