Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-03 00:00:00

У жовтні 2021 року до Іллінецького районного суду Вінницької області із зазначеним позовом звернувся [PERSON] в якому вказав, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який за життя заповів усе належне йому майно його рідній сестрі - [PERSON] про, що склав заповіт посвідчений секретарем виконкому Китайгородської сільської ради Іллінецького району Вінницької області. Позивач зазначає, що його сестра [PERSON] [INFO] померла, однак спадщину після смерті батька не прийняла, спадкоємців після її смерті не залишилось, тому [PERSON] являється єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON] , інших спадкоємців немає. [PERSON] вказує, що у встановлений законом строк не звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки юридично необізнаний та не знав про терміни звернення із заявою про прийняття спадщини, і вважав, що спадщину прийняла його рідна сестра, а також про існування вказаного заповіту він не знав, а сестра лише в 2020 році повідомила, про його існування та повідомила, що не має наміру приймати спадщину. У зв`язку з викладеним, позивач звернувся до суду із позовом про визнання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] який помер [INFO] . Ухвалою Іллінецького районного суду Вінницької області від 12 жовтня 2021 р. відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, проте подала до суду заяву із проханням вирішити справу у його відсутність позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача Дашівської селищної ради Вінницької області в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, якою просить розгляд справи провести у їх відсутність. За таких обставин суд вважає за можливе вирішити справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі письмових доказів. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд дійшов висновку про можливість ухвалення рішення та задоволення позову з таких підстав. Так, судом установлено, що 16 червня 2005 р. був складений заповіт, посвідчений секретарем виконкому Китайгородської сільської ради Іллінецького району Вінницької області зареєстрований у реєстрі № 54 (а.с.8), у відповідності до змісту якого [PERSON] на випадок своєї смерті зробив розпорядження про те, що заповідає усе своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все, що йому належить на день смерті і на що він за законом матиме право своїй доньці [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії [NUMBER] виданим 04 грудня 2017 р. виконавчим комітетом Китайгородської сільської ради Іллінецького району Вінницької області (а.с.5). [INFO] померла [PERSON] , зазначене підтверджується свідоцтвом про її смерть серії [NUMBER] виданим 25 листопада 2020 року Іллінецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (а.с.7). За життя померла [PERSON] не прийняла, зазначене підтверджується витягом зі Спадкового Реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 66755480 виданого 07 жовтня 2021 року (а.с.10). Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки юридично необізнаний та не знав про терміни звернення із заявою про прийняття спадщини та вважав, що спадщину прийняла сестра, окрім того [PERSON] не знав про існування вказаного заповіту, сестра про його існування повідомила йому лише в 2020 році, а також повідомила, що не має наміру приймати спадщину, отже вбачається факт необізнаності спадкоємця про наявність заповіту і як наслідок, дана обставина є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме три місяці починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved