Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-17 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. 10 грудня 2021 року [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом до Ладижинської міської ради та просила визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті її батька [PERSON] , померлого [INFO] , а саме на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 60,5 кв.м., житловою площею 29,1 кв.м., позначений літерою «А»; веранду, позначену літерою «а»; літню кухню, позначену літерою «Б»; погріб, позначений літерою «б»; прибудову, позначену літерою «б»; сарай, позначений літерою «В»; гараж, позначений літерою «Г», убиральню, позначену літерою «У»; благоустрій. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її матір [PERSON] , а [INFO] помер її батько [PERSON] . Після їх смерті залишилось спадкове майно, яке входить до спадкової маси, а саме: житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 60,5 кв.м, який належав її батьку на підставі свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок № [NUMBER] від 13.10.1989 за № 33, яке видане на підставі рішення виконкому Тульчинської районної ради народних депутатів від 17.03.1986 за № 76 та рішення виконкому Заозернянської сільської Ради народних депутатів від 13.09.1989 за № 31. Для належного оформлення своїх спадкових прав, вона звернулась до Тульчинської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак отримала відмову, яка мотивована тим, що у свідоцтві про право особистої власності на даний будинок відсутній підпис голови Заозернянської сільської ради та печатка виконавчого комітету Заозернянської сільської ради. Тому вона змушена звернутись в суд для захисту своїх прав та інтересів. Відповідач відзив на позов із викладенням своїх заперечень до суду не подав. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. За вказаних обставин, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює. IV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] видно, що [PERSON] народилася [INFO] , батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , видно, що [PERSON] після одруження змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». [INFO] померла матір позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] . [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] . Відповідно до заповіту, складеного та посвідченого 04.07.2007 секретарем Заозернянської сільської ради, [PERSON] після своєї смерті усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, заповів [PERSON] . З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.11.2021, видно, що нотаріусом Тульчинської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за вказаним вище заповітом у зв`язку з тим, що у свідоцтві про право особистої власності на даний будинок відсутній підпис голови Заозернянської сільської ради та печатка виконавчого комітету Заозернянської сільської ради. Згідно з свідоцтвом про право особистої власності за № 33 від 13.10.1989, яке видане на підставі рішення виконкому Тульчинської районної ради народних депутатів від 17.03.1986 за № 76 та рішення виконкому Заозернянської сільської Ради народних депутатів від 13.09.1989 за № 31, [PERSON] належить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 60,5 кв.м. В даному свідоцтві про право особистої власності на даний будинок відсутній підпис голови Заозернянської сільської ради та печатка виконавчого комітету Заозернянської сільської ради. З довідки характеристики, виданої 17.05.2021 за № 414 КП «Тульчинське МБТІ», видно, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , належить житловий будинок, загальною площею 60,5 кв.м, житловою площею 29,1 кв.м, позначений літерою «А»; веранда, позначена літерою «а»; літня кухня, позначена літерою «Б»; погріб, позначений літерою «б»; прибудова, позначена літерою «б»; сарай, позначений літерою «В»; гараж, позначений літерою «Г», убиральня, позначена літерою «У»; благоустрій. Самовільно побудованого нерухомого майна не виявлено. Згідно з відповіддю від 20.05.2021 за вих. № 23-17-340, наданої Відділом ведення реєстру Ладижинської територіальної громади [PERSON] , померлий [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку, [PERSON] належить земельна ділянка, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно з спадковою справою № 632/2020, [PERSON] прийняла спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Інших спадкоємців, які претендують на спадкове майно не має. V. Оцінка суду. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до положень ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. За змістом положень ст.182 ЦК України до складу спадщини входить лише те нерухоме майно, право на яке зареєстровано в органах, що здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна. Таким чином, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до змісту ч.1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.2 ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1266 ЦК України передбачає спадкування за правом представлення. Так, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і є всі підстави визнати за ним право власності на житловий будинок, оскільки позивачем надано беззаперечні докази для визнання права власності на нього, позов визнаний відповідачем, а визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. VІ. Щодо розподілу судових витрат. При подачі до суду позову про виділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908 грн 00 коп. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.141ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи наведене вище, визнання відповідачем позову до початку розгляду справу по суті, суд вважає, що 50 % сплаченого судового збору підлягають поверненню позивачу із державного бюджету, а інші 50 % сплаченого судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved