Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] , стверджуючи, що вона мала намір придбати у власність однокімнатну квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Посередником у продажі зазначеної квартири виступало агентство нерухомості «ЕІ-Grad» в особі [PERSON] , яка зареєстрована як фізична особа-підприємець. Так, попередньо було досягнуто домовленостей, що вартість квартири (з урахуванням посередницьких послуг) складає 24800 доларів США. 15.05.2019 між [PERSON] (Довіритель) та [PERSON] (Повірений) було укладено договір доручення. Відповідно до п. 1.1 договору доручення, за цим договором Довіритель доручає, а Повірений приймає на себе зобов`язання укласти від імені Довірителя Угоду о прийнятті зобов`язань, направлених на відчуження придбання нерухомого майна. Пунктом 1.1.1 договору доручення, Довіритель передає Повіреному грошову суму в розмірі 78480 грн., що відповідає 3000,00 доларів США, яка складає із грошових коштів (застави), що підлягають передачі Продавцю Об`єкта нерухомості, а також частини винагороди Повіреного, належного Повіреному у відповідності з умовами договору і надання інформаційно-консультативних послуг підписаного Сторонами. 15.05.2019 між [PERSON] (Сторона 1/Продавець), [PERSON] (Сторона 2/Покупець) та [PERSON] (Сторона 3) було укладено угоду про прийняття зобов`язань, направлених на відчуження-придбання нерухомого майна. Однак, через невиконання у встановлений строк [PERSON] взятих на себе зобов`язань, 30.05.2019 року між [PERSON] (Сторона 1/Продавець) та [PERSON] (Сторона 2/Покупець) було укладено додаткову угоду до угоди про прийняття зобов`язань, направлених відчуження-придбання нерухомого майна від 15.05.2019. Відповідно до п. 1 Додаткової угоди, у зв`язку з обставинами, що склалися за ініціативи сторони та за згодою Сторони, строки підписання договору по відчуженню-придбанню об`єкту вказаного в угоді від 15.05.2019, переносяться до 15.08.2019, включно. 30.05.2019 нею було передано [PERSON] грошові кошти розмірі 2000,00 доларів США (аванс). Проте, у встановлений строк, [PERSON] та [PERSON] взятих на себе зобов`язань знову не виконали. Так, 16.08.2019 між [PERSON] та [PERSON] , яка запевнила, що діє також від імені [PERSON] , було погоджено, що строки підписання договору по відчуженні придбанню об`єкта переносяться до 20.09.2019 включно. Однак, знову ж таки, у встановлений строк [PERSON] та [PERSON] не 6yли виконано взятих на себе зобов`язань. 27.11.2019 між [PERSON] та [PERSON] було укладено додаткову угоду, якою було погоджено, що строки підписання договору по відчуженню-придбанню об`єкта та його нотаріального оформлення будуть продовженні до 15.03.2020, включно. Проте, у встановлений строк, [PERSON] та [PERSON] не було виконано взятих на себе зобов`язань. Враховуючи, невиконання взятих на себе зобов`язань та неодноразове перенесення строків укладення договору купівлі-продажу квартири, [PERSON] звернулася до [PERSON] з вимогою повернути грошові кошти у розмірі 5000 доларів США, які були сплаченні як аванс за квартиру. Стало відомо, що фактично [PERSON] привласнила кошти сплачені [PERSON] в якості авансу за квартиру. 16.03.2020 [PERSON] було написано розписку, згідно якої вона взяла на себе зобов`язання повернути [PERSON] грошові кошти у розмірі 5000,00 доларів США напротязі строків від 15 до 30 днів. Тобто, [PERSON] повинна була повернути [PERSON] грошові кошти до 15.04.2020. Таким чином, між [PERSON] та [PERSON] виникли правовідносини врегульовані договором позики. Після звернення до поліції та початку досудового розслідування, [PERSON] повернула [PERSON] 1000,00 доларів США. Решту боргу в розмірі 4000,00 доларів США зобов`язалась повернути частинами по 1000,00 доларів США до 31 числа кожного місяця на протязі чотирьох місяців, починаючи з 31 вересня 2020 року до 31 грудня 2020 року, про що складено розписку від 05.08.2020 року. Однак, [PERSON] так і не здійснила повернення боргу. До сьогоднішнього дня заборгованість складає 4000,00 доларів США. [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] суму боргу у розмірі 4000,00 доларів США та 3 % річних від суми боргу в розмірі 26,63 доларів США. Позивач у судове засідання не з`явилась. Її представник адвокат Дмітрієв Р. Б. у судовому засіданні в режимі відеоконференції позов підтримав та просив його задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилась. Судові виклики повернулись із зазначенням «Адресат відсутній». Іншими належними даними про місце перебування чи роботи відповідача суд не володіє. Згідно ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Крім того, виклик відповідача було здійснено на підставі ч. 11 ст. 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада» на веб-сайті Котовського міськрайонного суду Одеської області. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. Судом встановлено, що [PERSON] мала намір придбати у власність однокімнатну квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Посередником у продажі зазначеної квартири виступало агентство нерухомості «ЕІ-Grad» в особі [PERSON] , яка зареєстрована як фізична особа-підприємець (запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 06.04.2017 р. № 25550000000 014770). 15.05.2019 між [PERSON] (Довіритель) та [PERSON] (Повірений) було укладено договір доручення. Відповідно до п. 1.1 договору доручення, за цим договором Довіритель: доручає, а Повірений приймає на себе зобов`язання укласти від імені Довірителя Угоду о прийнятті зобов`язань, направлених на відчуження придбання нерухомого майна (Об`єкт нерухомості), в якому Довіритель виступить Покупцем Об`єкта нерухомості, та який підлягає укладенню з дотриманням наступних умов: - \~ \~ \~ \~ Продавець Об`єкта нерухомості: [PERSON] ; - \~ \~ \~ \~ Об`єкт нерухомості: однокімнатна квартира; - \~ \~ \~ \~ [ADDRESS] ; - \~ \~ \~ \~ Ціна Об`єкта нерухомості (з урахуванням послуг Повіреного) складає 648768,00 грн., що відповідає 24800,00 доларів США; - \~ \~ \~ \~ Покупець сплачує 24800,00 доларів США. Пунктом 1.1.1 договору доручення, Довіритель передає Повіреному грошову суму в розмірі 78480 грн., що відповідає 3000,00 доларів США, яка складає із грошових коштів (застави), що підлягають передачі Продавцю Об`єкта нерухомості, а також частини винагороди Повіреного, належного Повіреному у відповідності з умовами договору про надання інформаційно-консультативних послуг підписаного Сторонами. Згідно з п. 4.1 договору доручення, договір вступає в силу з моменту його підписання обома сторонами та дії до повного виконання сторонами та діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань результатом належного виконання зобов`язань по даному Договору є нотаріальне укладення та оформлення договору купівлі-продажу об`єкта в строк до 30.05.2019 р. 15.05.2019 між [PERSON] (Сторона 1/Продавець), [PERSON] (Сторона 2/Покупець) та [PERSON] (Сторона 3) було укладено угоду про прийняття зобов`язань, направлених на відчуження-придбання нерухомого майна. Відповідно до п. 1.1 Угоди, Сторона 1 бере на себе зобов`язання по відношенню до Сторони 2 виконати комплекс дій, направлених на підготовку до подальшого відчуження, а Сторона 2 бере на себе зобов`язання по відношенню до Сторони 1 виконати комплекс дій, направлених на підготовку до подальшого придбання майна (майнових прав), а саме однокімнатна квартира іменоване надалі «Об`єкт», за адресою: [ADDRESS] , Сторона 3 бере на себе зобов`язання по відношенню до Сторони 1 та Сторони 2 координувати дії сторін, а також надавати сторонам інші посередницькі послуги, направлені на виконання сторонами умов даної Угоди. \~ \~ \~ \~ Згідно п. 1.2 Угоди, результатом належного виконання зобов`язань по даній Угоді (укладення та належне оформлення Сторонами в строк до 30.05.2019 року договору відчуження придбання Об`єкта на наступних умовах: 1.2.1. Ціна Об`єкта складає шістсот сорок вісім тисяч сімсот сорок вісім грн., що еквівалентне двадцять чотири тисячі вісімсот доларів США по поточному курсу продажу долару США в НБУ. Грошові кошти Сторона 2 сплачує Стороні 1 в день підписання та нотаріального посвідчення договору відчуження-придбання Об`єкта. 30.05.2019 між [PERSON] (Сторона 1/Продавець) та [PERSON] (Сторона 2/Покупець) було укладено додаткову угоду до угоди про прийняття зобов`язань, направлених н відчуження-придбання нерухомого майна від 15.05.2019 р. Відповідно до п. 1 Додаткової угоди, у зв`язку з обставинами, що склалися за ініціативою сторони та за згодою Сторони, строки підписання договору по відчуженню-придбанню об`єкту вказаного в угоді від 15.05.19, переносяться до 15.08.2019 p., включно. Також, 30.05.2019 р. між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було погоджене що вартість квартири, за взаємною згодою, буде змінена на 300 доларів США та складатиме 24500 доларів США. Крім цього, 30.05.2019 р. [PERSON] було передано [PERSON] грошові кошти розмірі 2000 тисячі доларів США. Проте, у встановлений строк, [PERSON] та [PERSON] взятих на себе зобов`язань знову не виконали. 16.08.2019 між [PERSON] та [PERSON] було погоджено, що строки підписання договору по відчуженню придбанню об`єкта переносяться до 20.09.2019 включно. 27.11.2019 між [PERSON] та [PERSON] було укладено додаткову угоду, якою було погоджено, що строки підписання договору по відчуженню-придбанню об`єкта та його нотаріального оформлення будуть продовженні до 15.03.2020 включно. Проте, у встановлений строк, [PERSON] та [PERSON] не було виконано взятих на себе зобов`язань. Суму боргу в розмірі 4000,00 США [PERSON] зобов`язалась повернути частинами по 1000,00 доларів США 31 числа кожного місяця на протязі чотирьох місяців починаючи з 31 вересня 2020 року по 31 грудня 2020 року, про що складено розписку від 05.08.2020. Однак, [PERSON] так і не здійснила повернення боргу. Висновки суду підтверджуються матеріалами справи. Позикові відносини, на які посилається позивач, регулюються положеннями\~глави 71 ЦК України. Поняття договору позики визначено\~ст.1046 ЦК України, згідно з якою за цим договором одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. У відповідності до положень\~ст.1047 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики). Відповідно до\~ст.1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. За своїми ознаками договір позики є реальним, оплатним або диспозитивно безоплатним, одностороннім, строковим\~або безстроковим. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (ст.1046 ЦК України). Ця особливість реальних договорів зазначена в частині другій\~статті 640 ЦК України, за якою якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Статтею 202 ЦК України\~визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво-чи багатосторонніми (договори). За змістом\~ст.205 ЦК України\~сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання ;відповідних правових наслідків. Згідно із частиною першою\~статті 206 ЦК України\~усно можуть вчинятись правочини, які повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення, за винятком правочинів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, а також правочинів, для яких недодержання письмової форми має наслідком їх недійсність. За\~статтею 208 ЦК України\~у письмовій формі належить вчиняти, зокрема, правочини фізичних осіб між\~собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою\~статті 206 цього Кодексу; інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма. Відповідно до\~статті 1047 ЦК України\~договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. За своєю суттю розписка\~про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми. Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, а й передачі грошової суми позичальнику. Відповідно до частин першої та другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Досліджуючи договори позики чи боргові розписки, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору незалежно від найменування документа і, зважаючи на встановлені результати, робити відповідні правові висновки. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року, 02 липня 2014 року та 11 листопада 2015 року і в силу ст.ст.214,360-7 ЦПК\~Україну вони мають враховуватись іншими судами загальної юрисдикції при виборі та застосуванні правової норми до спірних правовідносин. Так, зі змісту розписки не вбачається отримання відповідачем від позивача грошових коштів саме у борг. Предметом спору в справі є, зокрема, стягнення суми грошових коштів, переданих відповідачці за продаж квартири за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову позивач зазначала, що спірні грошові кошти позивач передала відповідачці як аванс з метою забезпечення укладення з відповідачем договору купівлі-продажу вказаної квартири, проте правочин щодо вказаної квартири між сторонами не укладено. Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (частина перша 1212\~ЦК України. Відповідно до пункту 1 частини третьої\~статті 1212 ЦК України\~положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (абзац 1 частини першої\~статті 216 ЦК України). Системне тлумачення абзацу 1 частини першої\~статті 216 ЦК України\~та пункту 1 частини третьої\~статті 1212 ЦК України\~свідчить, що: (а) законодавець не передбачив можливість здійснення односторонньої реституції; (б) правила абзацу 1 частини першої\~статті 216 ЦК України\~застосовуються тоді, коли відбувається саме двостороння реституція; (в) в тому разі, коли тільки одна із сторін недійсного правочину здійснила його виконання, то для повернення виконаного підлягають застосуванню положення\~глави 83 ЦК України. Ураховуючи наведене, грошові кошти передані позивачем за нікчемними правочинами підлягають поверненню на підставі\~статті 1212 ЦК України. Враховуючи встановлені вище фактичні обставини справи та зазначені норми закону, зважаючи наявність передбаченого законом способу захисту порушеного права позивача, суд дійшов висновку, що позивачем обрано невірний спосіб захисту порушеного права, у зв`язку з чим в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Outcome: dismissed