Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Буринської міської ради Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що [INFO] в м. Буринь Буринського району Сумської області померла [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно. Що складається з земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 3,6228 га та площею 0,5023 га, які розташовані на території Слобідської сільської ради. На момент смерті [PERSON] проживала одна. 15.03.2018 року [PERSON] склала заповіт, в якому заповіла належні їй земельні ділянки йому. Зазначає, що він є спадкоємцем за заповітом, однак про існування заповіту складеного на його користь дізнався у кінці жовтня 2021 року, від старости Чернечослобідського старостинського округу. Маючи намір прийняти спадщину після смерті спадкодавця він звернувся до нотаріуса з проханням роз`яснити порядок спадкування права на дану земельну ділянку, де йому повідомили, що він може успадкувати дане майно, проте шестимісячний строк для прийняття спадщини він пропустив і дане питання можливо вирішити тільки у судовому порядку. На підставі вище викладеного, [PERSON] просив визначити йому додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 22.12.2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено по справі підготовче судове засідання. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, при цьому її представник адвокат Макаренко О.В. направив до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, в якому заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Від відповідача Буринської міської ради до суду надійшла заява про розгляд справи без участі її представника та відсутність заперечень по суті поданої позовної заяви. З врахуванням положень ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе справу розглянути у відсутності учасників справи. В зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч.2 ст.247ЦПК України. Повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України). Частиною 4 статті 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть (а.с.5). \~Після смерті\~останньої відкрилася\~спадщина,\~до складу\~якої ввійшли\~усі права\~та обов`язки,\~що належали\~їй на\~момент відкриття\~спадщини і\~не припинилися\~внаслідок її\~смерті,\~в тому\~числі, земельна ділянка площею 3,6228 га, кадастровий номер 5920986000:11:001:0100 та земельна ділянка площею 0,5023 га, кадастровий номер 5920986000:10:002:0307, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області, та належали спадкодавцю відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом та Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності державного акту на право приватної власності (а.с.8, 9, 10, 11). Відповідно довідки Чернечослобідського старостинського округу Конотопського району Сумської області №16-10/11/785 від 07.10.2021 р., [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Заповіт від імені [PERSON] . Чернечослобідською сільською радою не посвідчувався. На день смерті [PERSON] проживала одна (а.с.6). Згідно заповіту посвідченого 15.03.2018 року Головенською Л.В., приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області та зареєстрованого в реєстрі за №342, [PERSON] за життя земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 3,6228 га, кадастровий номер 5920986000:11:001:0100, яка розташована на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області та належить їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Головенською Л.В., приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області 13 березня 2018 року, зареєстрованого в реєстрі за №316 та земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 0,5023 га, кадастровий номер 5920986000:10:002:0307, що знаходиться на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області та належить їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Головенською Л.В., приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області 13 березня 2018 року, зареєстрованого в реєстрі за №317 заповіла [PERSON] , [INFO] (а.с.4). У відповідності до ч.ч.1,2 ст.1223 ЦК України \~право на\~спадкування\~мають особи, визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261\~-\~1265 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України). Судом встановлено, що позивач будучи спадкоємцем за заповітом заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк не подав, що також підтверджується листом приватного нотаріуса Анохіна О.В. (а.с.7). Згідно витягу із Спадкового реєстру, спадкові справи після смерті [PERSON] не заводилися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с.32). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19. Таким чином,\~суд\~приходить\~до\~переконання,\~що\~\~строк\~подання\~заяви\~про\~прийняття спадщини\~до\~нотаріальної\~контори\~був\~пропущений\~позивачем\~з причин, які були пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього на вчинення цих дій, оскільки він не знав про існування заповіту на його користь. Враховуючи викладене, а також те, що визнання позову відповідачем не суперечить закону й не порушує права чи інтереси інших осіб суд вважає, що причини пропуску позивачем, встановленого законом, шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини є поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців.

Outcome: approved