Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вище вказаною позовною заявою, у якій просить стягнути з [PERSON] вартість спожитої необлікованої електричної енергії в сумі 22709,68 грн. В обґрунтування позову зазначено, що за місцем проживання відповідача виявлено порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що являється власністю ОСР з порушенням схеми обліку. 22.11.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін. Сторони не скористались своїм правом та не подали до суду клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Заяв по суті справи до суду не надійшло. Відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив до суду відзив на позовну заяву; про розгляд справи повідомлявся належним чином, однак судова повістка повернулась на адресу суду не врученою у зв`язку з відсутністю позивача за вказаною адресою (а.с. 25-26). Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 14.12.2020 року та 22.04.2021 року працівниками Зарічанського РЕМ під час проведення обстеження приладів обліку за адресою: [ADDRESS] , де зареєстрований та проживає відповідач, виявлено порушення п.п. 5 п. 8.4.2 Правил, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що являється власністю ОСР з порушенням схеми обліку. За результатом встановлених фактів 14.12.2020 року та 22.04.2021 року складено акти про порушення ПРРЕЕ № 00646 та № 00975 року (а.с. 5, 9). 13.01.2021 року та 20.05.2021 року комісія з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ за відсутності відповідача, розглянувши вищезазначені акт № 00646 від 14.12.2020 року та 00975 від 22.04.2021 року, прийшла до спільного рішення про визнання актів правомірним (а.с. 6, 10). Відповідно до розрахунків збитки, завдані відповідачем позивачу становлять 22709,68 грн (зворот. а.с. 7, 11). Станом на момент звернення позивача до суду така заборгованість відповідачем не погашена. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України). Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до приписів п. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно ч. 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди заподіяно не з її вини. Відповідно до ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. За змістом пункту 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року (надалі Правила), самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладання договорів, передбачених ПРРЕЕ, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи. Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що в разі виявлення порушень, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, який підписується представником оператора системи та споживачем чи представником споживача. Відповідно до п.п. 7 п. 8.4.2 Правил споживач електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушення, а саме - самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно пункту 5.1.1 п.п. 14 Правил оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними з огляду на наступне. Відповідач, який проживає у будинку за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, допустив порушення Правил, внаслідок чого позивачу було заподіяні збитки в розмірі 22709,68 грн, які в добровільному порядку не відшкодовані, тому він має нести цивільно-правову відповідальність у вигляді відшкодування таких збитків. Оскільки позов підлягає до задоволення, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за розгляд даної справи, що складаються із судового збору в сумі 2 270, 00 гривень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved