Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-28 00:00:00

10 січня 2022 року [PERSON] звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання. Позиція позивача Позивач посилається на те, що з 10 червня 2002 року по 20 лютого 2018 року він працював на підприємстві ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з повним робочим днем під землею у шкідливих умовах, отримав професійні захворювання. Висновком МСЕК йому встановлено втрату професійної працездатності та третю групу інвалідності. Позивач вважає, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» має відшкодувати йому моральну шкоду в сумі 300 000 грн, оскільки саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я. Позовна заява містить клопотання про розгляд справи без участі позивача. Ухвалою від 24 січня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяви та клопотання відповідача Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження у зв`язку з необхідністю обов`язкової явки позивача у судове засідання, надання позивачем розрахунку розміру позовних вимог, проведення судово-психологічної експертизи для вирішення питання встановлення факту заподіяння моральної шкоди та її розміру, витребування додаткових доказів. Також представником відповідача подано клопотання про витребування додаткових доказів: копії акту огляду позивача, на який посилається довідка МСЕК, первинного акту огляду у МСЕК, первинної довідки МСЕК про встановлення страти професійної працездатності, первинної форми індивідуальної програми реабілітації інваліда. Одночасно надійшло клопотання представника відповідача про призначення судово-психологічної експертизи для визначення психічного стану позивача, а також клопотання про обов`язкову участь позивача при розгляді справи зокрема для з`ясування питань, яким чином нарахована сума моральної шкоди, якими доказами підтверджується її спричинення. Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК втрати професійної працездатності внаслідок професійних захворювань. Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткових доказів для повного та всебічного розгляду справи. Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності. Таким чином факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди. Тому відсутня необхідність у витребуванні додаткових медичних документів за наявності відповідної довідки МСЕК. Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених професійними захворюваннями. Тому особиста присутність позивача у судовому засіданні не є необхідною. Призначення по справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачем такого клопотання не заявлено, а для встановлення факту спричинення моральної шкоди та оцінки її розміру не потрібні спеціальні знання. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотань представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, витребування у позивача додаткових доказів, призначення експертизи, виклик позивача у судове засідання для особистих пояснень Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивач вказує на симптоми моральної шкоди, зокрема на фізичні страждання, психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, але не зазначає, в якому з наданих ним доказів зазначені ці симптоми. Фізичний біль не зазначений як симптом моральної шкоди у статті 237-1 КЗпП України. Ризик отримання ушкодження здоров`я застрахований згідно з законом «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві» і позивач отримує щомісячні виплати згідно з процентом втрати професійної працездатності та отримав одноразову виплату на відшкодування майнової шкоди здоров`ю. Жоден з доданих до позовної заяви документів не підтверджує факт завдання моральної шкоди та не свідчить про встановлення певного психічного стану позивача (моральних переживань з приводу ушкодження здоров`я). Оскільки позивач не надав доказів притягнення працівників ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» до адміністративної чи іншої відповідальності, відсутні підстави стверджувати про вчинення відповідачем протиправних дій щодо позивача. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно із записами у трудовій книжці (а.с.9-13), [PERSON] працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з 2002 по 2018 рік, був звільнений у зв`язку з невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я. 14 листопада 2018 року начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було затверджено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, з якого видно, що [PERSON] 25 жовтня 2018 року Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини встановлений діагноз: -Радикулопатія попереко-крижова та шийна з вираженими статико-динамічними порушеннями, стійким больовим, м`язово-тонічним і периферичним нейросудинним синдромами з вазомоторно-трофічними порушеннями на кистях, нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу, остеоартрозу у поєднанні з періартрозом ліктьових і колінних суглобів, -Хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), легенева недостатність першого-другого ступеня, -Нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху). Захворювання виявлено первинно з медичного огляду у 2018 році. Цим же актом встановлено обставини виникнення професійного захворювання: тривала дія шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу на організм робочого, недосконалість технології, механізмів, робочого інструменту. Причини виникнення професійного захворювання: важкість праці, перебування у незручній або фіксованій позі 40 відсотків змінного часу, фізичне динамічне навантаження, перевищення вмісту пилу в повітрі робочої зони, перевищення рівня шуму та вологості повітря та інші чинники (а.с.15-16). Довідкою МСЕК серії 12ААБ № 204309 від 14 грудня 2018 року [PERSON] було первинно встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності (а.с.14). Довідкою МСЕК серії 12ААБ № 057228 від 18 грудня 2019 року [PERSON] повторно встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності (а.с.18). Довідкою МСЕК серії 12ААБ № 625344 від 18 грудня 2019 року [PERSON] повторно безстроково встановлено третю групу інвалідності за професійними захворюваннями (а.с.17). Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 120 000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2022 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial