Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-27 00:00:00

Виконуючим обов`язки керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури Чернігівської області в інтересах держави в особі позивачів: Семенівської міської ради Чернігівської області, Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, подана до Семенівського районного суду Чернігівської області позовна заява, згідно відомостей якої прокурор просив: стягнути з [PERSON] 18338,76 грн. (вісімнадцять тисяч триста тридцять вісім гривень сімдесят шість копійок) шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, шляхом їх перерахування одержувачам: 5501,63 грн. (п`ять тисяч п`ятсот одна гривня шістдесят три копійки) до спеціального фонду Державного бюджету України; 9169,38 грн. (дев`ять тисяч сто шістдесят дев`ять гривень тридцять вісім копійок) до міського бюджету; 3667,75 грн. (три тисячі шістсот шістдесят сім гривень сімдесят п`ять копійок) до спеціального фонду Чернігівського обласного бюджету; стягнути з відповідача на користь Чернігівської обласної прокуратури судовий збір\~у розмірі\~2270\~за наступними\~реквізитами:\~отримувач - Чернігівська обласна прокуратура; код ЄДРПОУ 02910114; банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ; рахунок отримувача UA248201720343140001000006008. В обґрунтування позовних вимог прокурором зазначено про те, що Новгород-Сіверською окружною прокуратурою за результатами вивчення стану додержання законів у сфері охорони, використання і відтворення природних ресурсів встановлено, що на території Новгород-Сіверського (колишнього Семенівського) району Чернігівської області мав місце факт незаконної порубки дерев за с. Марс Новгород-Сіверського (колишнього Семенівського) району Чернігівської області в напрямку с. Східне - Ферубки. За вказаним фактом 22.09.2020 внесено відомості до ЄРДР за № 12020270230000106 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев породи «дуб звичайний» категорії сироростучі, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Юрков A. C. згідно постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев, чагарників до ступеня припинення росту», загальна сума заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев становить 18338,76 грн. Проте, відповідно до абзацу 3 п. 9 постанови ПВСУ «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10.12.2004 № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК України, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за статтями 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення. У зв`язку із недостатнім для притягнення до кримінальної відповідальності розміром завданої шкоди за наслідками проведеного досудового розслідування вищезазначене кримінальне провадження закрите на підставі п. 2 ч. \~ \~ \~ \~1 ст. 284 КПК України. Постанова про закриття кримінального провадження скерована до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності. За фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення (незаконна порубка лісових культур), 04.12.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області відносно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення № 000629 та 04.12.2020 винесено постанову № 89/06 про притягнення його до адміністративної відповідальності і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 527 грн. Вищевказана постанова набрала законної сили 25.12.2020 та відповідачем не оскаржувалась, натомість порушник вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав. Згідно квитанції від 10.12.2020 [PERSON] добровільно сплачено штраф в сумі 527 грн. Проте, завдана майнова шкода незаконною порубкою дерев у сумі 18338 гривень 76 копійок [PERSON] не відшкодована, що підтверджується листом Державної екологічної інспекції у Чернігівській області № 15/3240 від 21.09.2021. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. У частинах 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України визначено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. У ч. ч. 1, 2 ст. 7 Лісового кодексу України закріплено, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи \~ \~ \~ \~місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Заподіявши шкоду навколишньому природному середовищу, [PERSON] порушив інтереси держави, оскільки відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки є обов`язком держави. Наявність підстав для звернення до суду із позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля, у органів місцевого самоврядування передбачена п. «б» ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідно до якого місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні та делеговані повноваження, серед яких в тому числі здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використання і охорона земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів, тощо. Порушення у сфері охорони рослинного світу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При стягненні шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, слід врахувати приписи ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Згідно з ч. 2 ст. 5 Конституції України носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ. Народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліси є її національним багатством. Усі ліси на території України незалежно від форми власності становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Основним завданням національного законодавства про охорону навколишнього природного середовища є збереження природних ресурсів, у тому числі лісів, що визначено у ст. ст. 1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Водночас уставлена практика Європейського суду з захисту прав людини свідчить, що забруднення навколишнього середовища є причиною порушення основних прав громадян, як права на життя, на повагу до приватного та сімейного життя. Так, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 27.11.2007 у справі «Хаммер проти Бельгії», суд вирішив, що незважаючи на той факт, що навколишнє середовище прямо не захищене в Конвенції, проте саме по собі воно є цінністю, в якій як суспільство, так і державні органи мають живий інтерес. Економічні міркування і навіть права на власність, не мають виходити на перший план у питаннях охорони навколишнього середовища, зокрема, коли ця сфера законодавчо регулюється державою. Таким чином, державні органи зобов`язані діяти з метою захисту навколишнього середовища. Оскільки ліси є невід`ємним елементом екосистеми, незаконне вирубування лісового фонду призводить до порушення прав усіх громадян на безпечне довкілля. Практика національних судів у врегулюванні та у вирішенні суспільних відносин, є тотожною із загальноєвропейського. Згідно листа Семенівської міської ради № 01-50/2352 від 31.08.2021 територія, у межах якої була здійснена незаконна порубка дерев, розміщена у адміністративних межах Семенівської міської ради, проте міською радою будь-які заходи щодо відшкодування завданих збитків внаслідок незаконної порубки дерев не вживались. З листа Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 21.09.2021 № 15/3240, наданого на запит прокуратури від 07.09.2021 за № 2316 вих.21, вбачається, що вказаним уповноваженим органом будь-які заходи, окрім проведення розрахунку розміру заподіяної шкоди, не вживалися. Однак, нормою Положення визначено, що Державна екологічна інспекція повинна вживати всіх вичерпних заходів (у т.ч. шляхом подання позову до суду) з метою стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою. Згідно листа Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, адресованого слідчому за № 06-3617 від 15.12.2020 вбачається, що Інспекція проінформована про факт незаконної порубки дерев породи «дуб звичайний» категорії сироростучі на території колишнього Семенівського району Чернігівської області та останніми здійснювався розрахунок шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Разом з тим, не вжиття належних та достатніх заходів компетентним та уповноваженим органом, яким являється Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, щодо стягнення з [PERSON] шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, беззаперечно свідчить про його бездіяльність, що не сприяє захисту інтересів держави та Семенівської об`єднаної територіальної громади з питання наповнення бюджету. Ухвалою судді від 02 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, а справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 22 грудня 2021 року. Ухвалою суду від 22 грудня 2021 року задоволено заяву про самовідвід судді Гнипа О. І. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Смазі С. В. Ухвалою судді від 30 грудня 2021 року справу прийнято до провадження та призначено справу до судового розгляду. Прокурор Гнип Яна Олексіївна у судовому засіданні позов підтримала повністю та пояснила, що вона просить задовольнити позов повністю за обставин, викладених у ньому. Представник позивача Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, начальник Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Жук Сергій Володимирович у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, до суду подав письмове клопотання, згідно даних якого просив розгляд справи провести без участі Інспекції, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити їх. Представник позивача, Семенівської міської ради Чернігівської області, Семенівський міський голова Чернігівської області Деденко Сергій Іванович у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, подав до суду письмову заяву, згідно даних якої просив розглянути справу без участі представника Семенівської міської ради, вимоги зазначені в заяві про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, Семенівська міська рада Чернігівської області підтримує повністю та просить задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, до суду подав письмову заяву, згідно даних якої у судове засідання з`явитися не може, у зв`язку з тим, що перебуває за межами міста Семенівка, позовні вимоги визнає частково, а саме на суму десять тисяч гривень, в зв`язку з тяжким фінансовим становищем, просить винести рішення на розсуд суду. Раніше ним було подано до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі Суд, вислухавши прокурора, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне позов задовольнити повністю за наступних встановлених судом обставин. У справі встановлено, що Новгород-Сіверською окружною прокуратурою за результатами вивчення стану додержання законів у сфері охорони, використання і відтворення природних ресурсів на території Новгород-Сіверського (колишнього Семенівського) району Чернігівської області виявлено факт незаконної порубки дерев за селом Марс Новгород-Сіверського (колишнього Семенівського) району Чернігівської області в напрямку сіл Східне - Ферубки. За вказаним фактом 22.09.2020 внесено відомості до ЄРДР за № 12020270230000106 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев породи «дуб звичайний» категорії сироростучі, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Юрков A. C. згідно постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев, чагарників до ступеня припинення росту», загальна сума шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев, становить 18338,76 грн. Проте, відповідно до абзацу 3 п. 9 постанови ПВСУ «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10.12.2004 № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК України, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за статтями 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення. У зв`язку із недостатнім для притягнення до кримінальної відповідальності розміром завданої шкоди за наслідками проведеного досудового розслідування вищезазначене кримінальне провадження закрите на підставі п. 2 ч. \~ \~ \~ \~1 ст. 284 КПК України. Постанова про закриття кримінального провадження скерована до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності. За фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення (незаконна порубка лісових культур), 04.12.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області відносно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення № 000629 та 04.12.2020 винесено постанову № 89/06 про притягнення його до адміністративної відповідальності і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 527 грн. Вищевказана постанова набрала законної сили 25.12.2020 та відповідачем не оскаржувалась, натомість порушник вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав. Згідно квитанції від 10.12.2020 [PERSON] добровільно сплачено штраф в сумі 527 грн. Проте, завдана майнова шкода незаконною порубкою дерев у сумі 18338 гривень 76 копійок [PERSON] не відшкодована, що підтверджується листом Державної екологічної інспекції у Чернігівській області № 15/3240 від 21.09.2021. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. У частинах 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України визначено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. У ч. ч. 1, 2 ст. 7 Лісового кодексу України закріплено, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи \~ \~ \~ \~місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Заподіявши шкоду навколишньому природному середовищу, [PERSON] порушив інтереси держави, оскільки відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки є обов`язком держави. Наявність підстав для звернення до суду із позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля, у органів місцевого самоврядування передбачена п. «б» ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідно до якого місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні та делеговані повноваження, серед яких в тому числі здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використання і охорона земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів, тощо. Порушення у сфері охорони рослинного світу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При стягненні шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, слід врахувати приписи ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Згідно з ч. 2 ст. 5 Конституції України носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ. Народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліси є її національним багатством. Усі ліси на території України незалежно від форми власності становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Основним завданням національного законодавства про охорону навколишнього природного середовища є збереження природних ресурсів, у тому числі лісів, що визначено у ст. ст. 1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Водночас уставлена практика Європейського суду з захисту прав людини свідчить, що забруднення навколишнього середовища є причиною порушення таких основних прав громадян, як права на життя, на повагу до приватного та сімейного життя. Так, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 27.11.2007 у справі «Хаммер проти Бельгії», суд вирішив, що незважаючи на той факт, що навколишнє середовище прямо не захищене в Конвенції, проте саме по собі воно є цінністю, в якій як суспільство, так і державні органи мають живий інтерес. Економічні міркування і навіть права на власність, не мають виходити на перший план у питаннях охорони навколишнього середовища, зокрема, коли ця сфера законодавчо регулюється державою. Таким чином, державні органи зобов`язані діяти з метою захисту навколишнього середовища. Оскільки ліси є невід`ємним елементом екосистеми, незаконне вирубування лісового фонду призводить до порушення прав усіх громадян на безпечне довкілля. Практика національних судів у врегулюванні та у вирішенні суспільних відносин, є тотожною із загальноєвропейського. Згідно листа Семенівської міської ради № 01-50/2352 від 31.08.2021 територія, у межах якої була здійснена незаконна порубка дерев, розміщена у адміністративних межах Семенівської міської ради, проте міською радою будь-які заходи щодо відшкодування завданих збитків внаслідок незаконної порубки дерев не вживались. З листа Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 21.09.2021 № 15/3240, наданого на запит прокуратури від 07.09.2021 за № 2316 вих.21, вбачається, що вказаним уповноваженим органом будь-які заходи, окрім проведення розрахунку розміру заподіяної шкоди, не вживалися. Однак, нормою Положення визначено, що Державна екологічна інспекція повинна вживати всіх вичерпних заходів (у т.ч. шляхом подання позову до суду) з метою стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою. Згідно листа Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, адресованого слідчому за № 06-3617 від 15.12.2020 вбачається, що Інспекція проінформована про факт незаконної порубки дерев породи «дуб звичайний» категорії сироростучі на території колишнього Семенівського району Чернігівської області та останніми здійснювався розрахунок шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Разом з тим, не вжиття належних та достатніх заходів компетентним та уповноваженим органом, яким являється Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, щодо стягнення з [PERSON] шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, беззаперечно свідчить про його бездіяльність, що не сприяє захисту інтересів держави та Семенівської об`єднаної територіальної громади з питання наповнення бюджету. Таким чином, позовні вимоги позивача підлягають повному задоволенню. Через те, що позов підлягає повному задоволенню, відповідно до вимог ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь прокуратури Чернігівської області понесені нею судові витрати на оплату судового збору, що підтверджується платіжним дорученням № 2892 (внутрішній номер 180631280) від 23 листопада 2021 року (а. с. 1).

Outcome: approved