Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідача Жовківської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги, мотивує тим, що [INFO] померла її матір [PERSON] , [INFO] [PERSON] склала в її користь заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Головенко Інною Андріївною Львівського міського нотаріального округу та зареєстровано за №794. Однак, вона у визначений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки були втрачені документи на землю та їй не було відомо про те чи такі документи були виготовлені на земельну частку пай. Позивач зазначає, що вона є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за законом чи заповітом немає. Просить задовольнити позов та визначити їй додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] з дня вступу рішення в законну силу. 20.12.2021 року ухвалою судді позовну заяву [PERSON] до Новоскварявської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишено без руху, надано позивачу строк для усунення зазначених в описовій частині ухвали недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали. 04.01.2022 року позивачем усунуто недоліки відповідно до ухвали судді від 20.12.2022 року. Ухвалою суду від 10.01.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі на 07.02.2022 року. 07.02.2022 року справа не розглядалась у зв`язку із перебуванням судді на лікуванні. 31.01.2022 року Жовківська міська рада Львівської області Львівського району подала письмове клопотання в якому зазначає, що на підставі рішення Жовківської міської ради Львівського району Львівської області від 07.12.2020 року №35 розпочато процедуру реорганізації Новоскварявської сільської ради Жовківського району Львівської області шляхом приєднання до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області. Жовківська міська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Новоскварявської сільської ради. 21.03.2022 року ухвалою суду замінено первісного відповідача Новоскварявську сільську раду належним відповідачем - Жовківською міською радою Львівського району Львівської області як правонаступника Новоскварявської сільської ради за позовом [PERSON] до Новоскварявської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Підготовче судове засідання у справі відкладено на 06 квітня 2022 року. Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, однак подала до суду заяву, у якій просить розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи відповідач був належно повідомлений. Відповідачем - Жовківською міською радою Львівського району Львівської області надіслано до суду лист про відсутність заперечень проти позовних вимог позивача та розгляд справи у відсутності їх представника. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. А тому суд, оглянувши письмові заяви сторін, вирішив розгляд справи проводити за відсутності сторін у справі та на підставі поданих до суду доказів. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть виданим Новоскварявською сільською Радою Жовківського району Львівської області [INFO] серія [NUMBER] (арк. спр. 3). Із копії заповіту встановлено, що [PERSON] склала в користь [PERSON] заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Головенко Інною Андріївною Львівського міського нотаріального округу та зареєстровано за №794. Із змісту заповіту встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: все своє майно де б воно не знаходилося і взагалі все те, що на день смерті буде їй належати і на що за законом матиме право [PERSON] вона заповіла своїй дочці [PERSON] (арк. спр. 10). Відповідно до копії свідоцтва про народження позивачки серії [NUMBER] , встановлено що її матір`ю зазначено [PERSON] (арк. спр.9). Згідно із копією сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ №631195 виданого головою Новоскварявською сільською Радою народних депутатів 07.04.1997 року, сертифікат на право на земельну частку (пай) видано громадянину України - [PERSON] на підставі рішення Новоскварявської сільської Ради народних депутатів №4 26.07.1994 року та передано у приватну власність земельну ділянку площею 1,38 га без контурного визначення зовнішніх меж на місцевості. Земельна ділянка розташована на території Новоскварявської сільської Ради, землю передано для ведення селянського (фермерського) або колективного господарства. Сертифікат зареєстрований у книзі записів сертифікатів на право приватної власності на землю (середню земельну частку) за №279 (арк. спр. 11). Із листа Жовківської ДНК від 31.01.2022 року №83/01-16 встановлено, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилась, ніхто із спадкоємців в нотконтору для оформлення спадщини не звертався. Про що подано інформаційну довідку із Спадкового реєстру (арк. спр. 37-38). Відповідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. На підставі ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з вимогами ч.1, ч.2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] є те, що були втрачені документи на землю (державний сертифікат) та вона не знала що такий її покійна матір отримувала, а тому не змогла вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд враховує те, що позивач [PERSON] підставно звернулася до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає. Ураховуючи зазначене вище, суд вважає, що причини пропуску строку позивачем для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини є поважними, оскільки були втрачені документи на землю та позивач не знала про те чи такі документи були виготовлені на земельну частку пай, тобто позивач не знала про існування вищезгаданого сертифікату на земельну частку пай, а тому позивачу належить продовжити такий строк. Також, заслуговує на увагу й та обставина, що позивач [PERSON] ще не зверталася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, тобто ще не узаконила своє право на спадкове майно, а тому, спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилась, й відповідно нотаріусом не було здійснено повідомлення та виклик спадкоємця [PERSON] за заповітом, що стверджується листом Жовківської ДНК від 31.01.2022 року №83/01-16 та інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (арк. спр. 37-38). Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Зібрані в справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є достатні підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] .

Outcome: approved