Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-29 00:00:00

Позивач звернувся\~у суд\~з позовом\~в якому\~просив стягнути\~з [PERSON] ,\~14\~229\~грн.\~шкоду,\~заподіяну водним\~живим ресурсам,\~зарахувавши вказані\~кошти на\~рахунок (UA458999980333199331000023617,\~ЄДРПОУ:\~37930566,\~банк отримувача:\~Казначейство України\~(ел.адм.подат.),\~код класифікації\~доходів бюджету\~24062100,\~отримувач ГУК\~у Черк,\~обл./тг\~смт Стебл/24062100\~грошові стягнення\~за шкоду,\~заподіяну порушенням\~законодавства про\~охорону навколишнього\~природного середовища\~внаслідок господарської\~та іншої\~діяльності)\~з подальшим\~перерахуванням 4\~268, 7 грн.\~(30%)\~-\~до спеціального\~фонду Державного\~бюджету України; 2 845,8 грн. (20%) - до спеціального фонду обласного бюджету Черкаської обласної ради; 7 114,5 грн. (50%) - до спеціального фонду місцевого бюджету виконавчого комітету Стеблівської селищної ради Звенигородського району Черкаської області. Свій позов позивач мотивує тим, що [PERSON] , 21.11.2021 о 07 год. 30 хв. ловив рибу на річці Рось в районі смт. Стеблів Звенигородського району Черкаської області мисиновою сіткою (знаряддя лову заборонене для любительського рибальства) та виловив свіжу рибу карась 9 (дев`ять) штук, загальною вагою 2 (два) кг, чим порушив п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства». Постановою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 24.12.2021 у справі № 699/1193/21 [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та звільнено останнього від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням. Постанова набрала законної сили 24.12.2021 року. Розрахунок суми збитків проведений Управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 № 1209 із змінами, внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 № 1039 та Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 із змінами, внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 № 1039 та становить 14 229 грн. Відповідач в добровільному порядку збитки не відшкодовує, тому позивачем поданий до суду позов. Представник позивача - прокурор Кривошия І.М., яка діє на підставі п.11.1. наказу Генерального прокурора України №389 від 21.08.2020 року, позовні вимоги підтримала, надала пояснення аналогічні до змісту позову. Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області надало до суду клопотання про підтримання позову у повному обсязі та просило проводити розгляд справи без участі представника управління. Виконавчий комітет Стеблівської селищної ради надав до суду клопотання про розгляд справи без участі свого представника. Віт третьої особи Корсунь-Шевченківської міської ради надійшла заява про розгляд справи у відсутність їхнього представника. Відповідач [PERSON] у судове засідання з`явився, позов визнав, але пояснив,що він має тяжкий матеріальний стан, він не має можливості заплатити пред`явлені збитки одним платежем, тому просив розстрочити цю суму. Суд, вислухавши пояснення сторін, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] 21.11.2021 о 07 год. 30 хв. ловив рибу на річці Рось в районі смт. Стеблів Звенигородського району Черкаської області мисиновою сіткою та виловив свіжу рибу карась 9 (дев`ять) штук, загальною вагою 2 (два) кг, чим чим заподіяно державі матеріальної шкоди в сумі 14 229 грн та порушив п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства». За результатами виявленого адміністративного правопорушення відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП - тобто грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел) (а.с.24-25). В подальшому протокол про адміністративні правопорушення відносно [PERSON] було скеровано для розгляду по суті до Корсунь- Шевченківського районного суду. Постановою Корсунь-Шевченківського районного суду від 24.12.2021 у справі № 699/1193/21 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та звільнено від адміністративної відповідальності у звязку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, винесено усне зауваження, а провадження у справі закрито. Вказана постанова набрала законної сили 24.12.2021 року (а.с.31-32). Із змісту постанови вбачається, що судом не вирішувалося питання відшкодування заподіяних збитків, порушник визнав вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Заходи управління державного агентства рибного господарства у Черкаській області щодо відшкодування збитків не вживалися, що дає право місцевій прокуратурі вживати заходи представницького характеру на захист інтересів держави в порядку, передбаченому ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Положеннями п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Відповідно до ст.68\~Закону України\~"Про\~охорону навколишнього\~природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Питання щодо відшкодування завданих збитків відповідачами в ході розгляду адміністративної справи не вирішувалось, оскільки ст.\~40\~КУпАП не передбачено одночасне стягнення завданої шкоди саме на користь держави. За таких обставин, сума завданої шкоди, може бути стягнена в порядку цивільного судочинства. Таким чином, вина [PERSON] є доведеною, а факт заподіяння ними шкоди, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів є безспірним, оскільки зазначений факт встановлений постановою Корсунь-Шевченківського районного суду від 24.12.2021 року, а відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. В ст.\~10\~Закону України\~"Про\~тваринний світ" зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.\~3\~Закону України\~"Про\~тваринний світ" об`єктами тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. Згідно ст.\~69\~Закону України\~"Про\~охорону навколишнього\~природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст.\~20\~Закону України\~"Про\~рибне господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно ст. 37 Закону України ''Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Розрахунок суми збитків, заподіяних відповідачем рибному господарству внаслідок незаконного добування цінних видів риб виглядає наступний чином та проведений Управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 № 1209 із змінами, внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 № 1039 та Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 із змінами, внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 № 1039 (1581 грн х 9 карасів = 14 229 грн) (а.с.28). Згідно ст.22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України). Відповідно до ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вище викладене, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 5 Бюджетного кодексу України (далі - БК України) бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів. Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування. Бюджетами місцевого самоврядування є бюджети територіальних громад сіл, їх об`єднань, селищ, міст (у тому числі районів у містах), бюджети об`єднаних територіальних громад. Статтею 7 БК України визначено, що принцип ефективності та результативності обґрунтовується при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу, які мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів. Бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями та бюджетними асигнуваннями. Відповідно ст. 69-1 БК України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 7 ч. З ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який у відповідності до вимог п. 7 ч. З ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69- 1 БК України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином: 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховуються до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховуються до спеціального фонду сільського, селищного, міського бюджету, бюджету об`єднаних територіальних громад, перерахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритті в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Черкаській області. Тому суд вважає, що позов підлягає до задоволення повністю. В зв`язку із задоволенням позову, суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2481 грн. Згідно ч.1\~ст.\~267\~ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. З огляду на суму збитків, враховуючи клопотання відповідача про її розстрочення в зв`язку із його тяжким матеріальним станом, суд вважає за можливе розстрочити виконання рішення суду на дванадцять місяців шляхом стягнення щомісячних платежів по 1185 грн 75 коп.

Outcome: approved