Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-30 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін: [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати недійсними торги арештованого майна, що проведені державним підприємством "Сетам", з реалізації 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS] . Свої вимоги\~мотивує тим,\~що на підставі виконавчого листа, виданого на виконання заочного рішення Івано-Франківського міського суду від 26.02.2010 у справі № 2-1370/2010, відкрито виконавче провадження про стягнення з [PERSON] , [PERSON] на користь ВАТ «ВіЕйБі Банк» заборгованості за кредитним договором № 4/08/64-05/а від 07.05.2008. У рамках даного виконавчого провадження державним виконавцем порушено законодавчо визначений порядок звернення стягнення на майно боржника та неправомірно звернуто стягнення на житловий будинок, хоча першочергово слід було звернути стягнення заборгованості на заставне рухоме майно. Так, з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 4/08/64-05/а від 07.05.2008 між ВАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» (надалі найменування якого змінено на ВАТ «ВіЕйБі Банк») 07.05.2008 було укладено договір застави транспортного засобу, відповідно до якого заставодавець передав заставодержателю в заставу автомобіль марки Нісан Навара, 2008 р.в. Відомості про наявність обтяження заставою у відповідному Державному реєстрі обтяжень рухомого майна повинні були бути перевірені державним виконавцем, однак такі здійснені не були. Дані обставини встановлені ухвалою Івано-Франківського міського суду від 18.04.2018 у справі № 344/16729/17, якою визнано неправомірними дії головного державного виконавця Івано-Франківського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області Гнатюка В.Я. щодо передачі на торги по реалізації 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Таким чином, судовим рішенням, яке набрало законної сили, визнано незаконним передання на електронні торги по реалізації 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Вказані обставини свідчать про те, що спірні торги здійснені з порушенням закону, а тому повинні бути визнаним недійсними. Позов заявлений до єдиної відомої їй сторони спірних торгів - організатора-продавця ДП «СЕТАМ». Хто є переможцем торгів їй не відомо, оскільки система електронних торгів не відкриває таких даних. 03 грудня 2021 року відповідач подав відзив на позов, у якому просив застосувати строки спливу позовної давності та відмовити позивачці у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свою позицію мотивує тим, що ДП СЕТАМ, відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року № 10008/5 Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року (далі Порядок), є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Згідно з відомостями, що містяться на офіційному веб-сайті СЕТАМ' за посиланням https://setam.net.ua/auction/236556, в межах виконавчого провадження № 49938456 у центральній базі даних системи електронних торгів (далі - Система) 19.08.2017 року було розміщено лот № 235083 з продажу арештованого нерухомого майна, а саме: іпотека 1/2 частки домоволодіння: житловий будинок, заг. пл. - 106,4 кв.м. + господарські будівлі та споруди+земельна ділянка (к/н: 2622087602:01:002:0093) пл. - 0,1680 га, що по [ADDRESS] . При цьому, саме приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавтсва та після встановлення відповідності надсилає їх до Системи. Перевірка змісту заявки організатором не здійснюється, тобто інформаційне повідомлення про лот формується виключно на підставі заявки виконавця. 18 вересня 2017 року дані торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 285847 від 18.09.2017, згідно з яким переможцем торгів став учасник № 2 з найвищою ціновою пропозицією. Заявляючи позов до організатора, позивачем не надано до суду достатньо доказів на підтвердження порушення Порядку в ході проведення електронних торгів, які вплинули на їх результат, та що під час їх проведенння були порушені права останнього. Крім того, проведення електронних торгів з арештованого нерухомого майна є за своєю природою своєрідним договором купівлі-продажу, загальний строк на оскарження якого становить три роки. Як вбачається з протоколу проведення електронних торгів, оскаржувані торги відбулися 18.09.2017, натомість із позовом у цій справі позивачка звернулася лише 11.10.2021, що свідчить про наявність підстав для відмови у позові у зв`язку зі спливом строків позовної давності. У судове\~засідання позивачка\~не з`явилася,\~хоча неодноразово\~повідомлялася про\~розгляд справи\~за адресою,\~вказаною нею\~у позовній\~заяві (а.с.\~1-2,\~16-17),\~а також\~шляхом опублікування\~оголошень про\~виклик до\~суду на\~офіційному сайті\~судової влади\~(а.с.\~49,\~50,\~62,\~65).\~Судом також\~вживалися заходи\~для встановлення\~місця проживання/реєстрації\~позивачки для\~забезпечення можливості\~отримання нею\~рекомендованих повідомлень\~про призначені\~судові засідання\~та винесених\~процесуальних рішень\~по справі,\~однак іншого\~місця проживання\~не встановлено\~(а.с.\~67,\~68),\~рекомендовані повідомлення\~за відомою\~адресою поверталися\~до суду\~з відміткою\~про відсутність\~адресата за\~вказаною адресою\~(а.с.\~28-29,\~33-34,\~52-53,\~59-60,\~70-71).\~Будь-яких\~клопотань позивачка\~не заявляла,\~на адресу\~суду не\~надсилала,\~хоча саме\~вона повинна\~цікавитися розглядом\~справи за\~своїм позовом,\~оскільки,\~як зазначивЄвропейський суд з прав людини у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Тому, враховуючи, що позивачка в силу вимог ч. 1 ст. 83, ч. 5 ст. 177 ЦПК України повинна подати усі наявні у неї докази, на яких грунтуються її позовні вимоги, разом з поданням позовної заяви, будь-яких клопотань про витребування таких не заявляла, тому суд вважає за можливе провести розгляд справи за її відсутності на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у відзиві на позов просив проводити розгляд справи за його відсутності. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 13.10.2021 позову заяву залишено без руху та надано позивачці строк на усунення недоліків. 08 листопада 2021 року від позивачки надійшла уточнена позовна заява з додатками. Ухвалою суду від 08.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, при цьому зазначено, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху виконана частково, тому у підготовчому провадженні слід з`ясувати підстави позову, учасників справи, яких слід залучити до участі у справі, та докази, якими позивачка буде обгрунтовувати свої вимоги, в томі числі порушення її прав відповідачем, про що згадувалося в ухвалі суду від 13.10.2021. 03 грудня 2021 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому він просив застосувати строки спливу позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, а також розглянути справу у його відсутності. Ухвалою суду від 04.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Будь-яких клопотань, заяв, додаткових доказів від сторін на адресу суду не поступало. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 275661419 від 20.09.2021, будинковолодіння у [ADDRESS] по 1/2 частці належить позивачці [PERSON] та [PERSON] . На вказане нерухоме майно накладено арешт. Обтяжувач: відділ державної виконавчої служби Івано-Франківського міського управління юстиції (а.с. 18). Протокол № 285847 проведення електронних торгів, який сформовано 18.09.2017, та витяг з веб-порталу ДП "Сетам", свідчать про те, що 18.09.2017 о 09.00 год розпочалися торги з реалізації лота 235083: іпотека: 1/2 частка домоволодіння, а саме житловий будинок, заг. пл. 106,4 кв.м+господарські будівлі та споруди+ земельна ділянка (к/н: 2622087602:01:002:0093), пл. - 0,1680 га, що по [ADDRESS] . Час завершення торгів 18.09.2017 о 18.00 год. Переможець торгів учасник: 2. Продавець: Івано-Франківській міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області. Організатор торгів: ДП "Сетам" (а.с. 19, 20). Як вказала позивачка дії головного державного виконавця Івано-Франківського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області щодо передачі на торги по реалізації 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS] були оскаржені у судовому порядку, на підтвердження чого вона долучила до позову ухвалу Івано-Франківського міського суду Івано-Франкіської області від 18.04.2018 з Єдиного реєстру судових рішень без зазначення осіб (а.с. 21-22), у якій визнано неправомірними, у тому числі дії головного державного виконавця щодо передачі на торги по реалізації 1/2 частки вказаного вище домоволодіння. При цьому, суд звертає увагу на те, що у позовній заяві позивачка зазначає, що вказане рішення стосувалося Ѕ частки домоволодіння, що належить [PERSON] . Будь-яких даних щодо реалізації іншої Ѕ частки домоволодіння, що належить позивачці, матеріали справи не містять. Спір між сторонами виник з приводу відсутності/наявності підстав для визнання електронних торгів недійсними. Оцінка суду: дослідивши заяви сторін по суті, письмові докази, з`ясувавши таким чином фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких підстав. За змістом статей 15 і 16 ЦК України, кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Звертаючись до суду з позовом, позивачка просить визнати недійсними електронні торги арештованого майна, що проведені ДП "Сетам" з реалізації 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS] . Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першої статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України). Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів. Аналогічний правовий висновок зазначений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18) . Звертаючись до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними, [PERSON] пред`явила вимоги тільки до ДП «СЕТАМ», який є організатором електронних торгів. Клопотань про залучення до участі у справі Івано-Франківський міський відділ державної виконавчої служби Головонго територіального управління юстиції в Івано-Франківській області, як продавця, та переможця торгів як співвідповідачів позивачка не заявляла, будь-яких клопотань з даного приводу на адресу суду не подавала, хоча суд наголошував про необхідність визначення з належним складом учасників розгляду в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 13.10.2021 та ухвалі про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 08.11.2021, оскільки, приймаючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись усі сторони правочину, на що вказує правова позиція, викладена Верховним Судом у постанові від 20.12.2019 у справі № 344/16707/17. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Такого ж висновку дійшли Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) та Верховний Суд у постановах від 23 січня 2019 року у справі № 303/2845/15-ц (провадження № 61-17802св18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 461/6793/15-ц (провадження № 61-15551св18), від 05 серпня 2020 року у справі № 296/4345/18 (провадження № 61-291св20). З огляду на встановлені вище обставини, виходячи з характеру спірних правовідносин, зважаючи на те, що саме на позивачку покладено обов`язок визначати відповідача у справі, з урахуванням відсутності процесуальних повноважень у суду щодо самостійного залучення співвідповідачів, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] до державного підприємства "Сетам" про визнання електронних торгів недійсними. При цьому, суд зазначає, що підстав для застосування строку позовоної давності, про що клопоче відповідач, не має, оскільки позовна давність застосовується лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. При вирішенні питання про судові витрати, суд враховує, що, відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи те, що у позові [PERSON] відмовлено, тому понесені вирати при розгляді даної справи слід залишити за нею. Відповідач про стягнення з позивачки судових витрат на його користь не заявляв. На підставі викладеного, ст. 650, 655, 656 ЦК України,

Outcome: dismissed