Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-31 00:00:00

10.02.2022 керівник Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Великолюбінської селищної ради Львівської області звернувся до суду з вищевказаною заявою, відповідно до якої просить суд передати у комунальну власність Великолюбінської селищної ради Львівського району, Львівської області безхазяйні нерухомі речі, а саме: земляну дамбу ставка довжиною 182 м, шириною - 3 м, по вул. Щирецькій в с. Малий Любінь (індексний номер витягу 233039639 від 18.11.2020); відкритий водозабір, що облаштований бетонними стінками, розміри яких становлять: довжина - 18.7 м., ширина - 6 м., висота -1.2 м, по вул. Оболонь, в смт. Великий Любінь (індексний номер витягу 224567405 від 18.09.2020; огорожу відкритого водозабору, що виконана із металевих труб діаметром 80 мм та 100 мм, загальною протяжністю 24.3 м; сходи металеві в кількості 6 штук, довжиною 1.2 м та шириною 0.7 м по вул. Оболонь, в смт. В.Любінь (індексний номер витягу 233042944 від 18.11.2020); водопровід протяжністю 850 м, сконструйований з металевої труби діаметром 100 мм по вул. Джерельній в смт. Великий Любінь (індексний номер витягу 233045750 від 18.11.2020; водопровід протяжністю 450 м, сконструйований з металевої труби діаметром 50 мм, що по вул. Івана Франка в смт. Великий Любінь (індексний номер витягу 233055265 від 18.11.2020). В обґрунтування заявлених вимог прокурор зазначає, що Пустомитівською окружною прокуратурою з`ясовано, що на території Великолюбінської селищної ради розташоване безхазяйне майно у виді земляної дамби ставка по вул. Щирецькій в с. Малий Любінь; відкритий водозабір, що облаштований бетонними стінками по вул. Оболонь в смт. В.Любінь; огорожа відкритого водозабору, сходи металеві по вул. Оболонь в смт. Великий Любінь; водопровід протяжністю 850 м по вул. Джерельній в смт. В.Любінь; водопровід протяжністю 450 м. по вул. Івана Франка в смт. Великий Любінь. Пустомитівською окружною прокуратурою з`ясовано, що згідно рішення селищної ради від 29.07.2020 № 2180, за наслідками обстеження комісії взято на облік вказане майно як безхазяйне. Вказане нерухоме майно зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. З метою виявлення власника вищезазначеного безхазяйного майна Великолюбінською селищною радою в друкованих засобах масової інформації в газеті «Народна думка» № 49 (2259) від 18.12.2020 опубліковане оголошення про те, що на території Великолюбінської селищної ради виявлено безхазяйне нерухоме майно. Крім того, в оголошенні міститься інформація про потребу в оформленні такого майна в комунальну власність та необхідність звернення можливих власників до сільської ради з підтверджуючими документами. Станом на 10.02.2022 сплинуло більше одного року з дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, при цьому пошук власника майна результатів не дав. З метою вжиття селищною радою заходів щодо усунення виявлених порушень щодо передачі безхазяйного нерухомого майна у власність громади, прокуратурою встановлено пасивною поведінку органу місцевого самоврядування, оскільки Великолюбінська селищна рада всупереч інтересам держави заходів щодо звернення до суду із заявою про визнання права на нерухомі безхазяйні речі та передання їх до комунальної власності для забезпечення переведення майна з безхазяйного становища до конкретного правового режиму, не вживала. Отже, з метою вирішення питання щодо вжиття заходів, до суду вправі звернутися із заявою прокурор, який представляє інтереси держави в суді. Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 15.02.2022 заяву було залишено без руху для усунення недоліків . 01.03.2022 керівником Пустомитівської окружної прокуратури на виконання Ухвали суду подано додаткові мотивувальні висновки щодо безхазяйного майна. 02.03.2022 Ухвалою Городоцького районного суду відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку окремого провадження, судове засідання призначено на 01.04.2022. 01.04.2022 за вх. № 1801 через загальну канцелярію суду від прокурора Городоцького відділу Пустомитівської окружної прокуратури надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника, заяву підтримують в повному обсязі, та просила суд таку задовольнити. Представник Великолюбінської селищної ради Львівської області у судове засідання не прибув. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного висновку. Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Пустомитівської окружної прокуратури, суд зазначає наступне. Згідно зі статтею 131- 1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частиною 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Держава, як суб`єкт публічного права, в особі уповноважених органів також може бути учасником цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 Цивільного кодексу України). У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №30рн/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій. програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафiв. У рішенні «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 Європейський Суд з прав людини наголошує, що правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес». Позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Порушення інтересів держави прокурор вбачає у недотриманні встановленого чинним Цивільним законодавством України порядку управління майном, що є у комунальній власності. Порушення інтересів держави полягає в тому, що зволікання органу місцевого самоврядування звернутися до суду щодо передачі безхазяйних нерухомих речей у комунальну власність позбавляє територіальну громаду правомочностей власника комунального майна, негативно впливає на дохідну частину бюджету, відповідно порушує інтереси держави. За приписами ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Частиною 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органом місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншим законами. Статтею 29 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад. Відповідно до ч. 2 ст. 327 ЦК України управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. За таких обставин Великолюбінська селищна рада є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження з управління комунальним майном, яке розташоване на її території. Разом з тим, незважаючи на встановлені порушення та тривалість їх існування, Великолюбінська селищна рада будь-яких заходів до цього часу не вжила. 3 метою вжиття селищною радою заходів щодо усунення виявлених порушень щодо оформлення безхазяйного нерухомого майна у власність громади, прокуратурою 15.12.2021 спрямовано відповідний лист (а.с. 10). Згідно відповіді Великолюбінської селищної ради від 24.12.2021 № 2282 заява про передачу безхазяйного нерухомого майна не подавалась до суду. Крім того, селищною радою надано прокурору відповідні копії документів для подальшого вирішення питання щодо вжиття заходів представницького характеру (а.с. 11-20). Вказані обставини свідчать про нездійснення суб`єктом владних повноважень захисту законних інтересів держави та відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та поданням. відповідної заяви, ураховуючи, що інтереси держави на цей час залишаються незахищеними. Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. При цьому враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 у справі № 687/379/1 7-ц, № 924/1256/17, від 13.11.2019 у справі № 925/315/19, від 21.01.2020 у справі № 910/2538/19). Зокрема Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 висловлено правовий висновок щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у разі неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, який визначає наступне. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідною заявою у розумний строк. Невжиття компетентним органом заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з заявою в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в заяві. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Тобто бездіяльність уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин. Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва. Зважаючи на вказані правові висновки Верховного Суду, лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідною заявою можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи, в тому числі, досудового врегулювання, які не призвели до реального усунення порушень інтересів держави, не відповідають вимогам чинного законодавства. Також слід зазначити, що норма статті 23 Закону України «Про прокуратуру» вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності. Відтак наявність вироку суду або наказу керівника про застосування дисциплінарного стягнення може свідчити про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення або дисциплінарного проступку, проте не можуть вважатись обов`язковими та виключними доказами для обґрунтування факту неналежності здійснення уповноваженим органом своїх повноважень. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких заявник не здійснює захист відповідних прав та інтересів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 920/121/19. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі № 826/15338/18 та від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц висловив правову позицію, відповідно до якої наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними правами відповідної сторони процесу. За таких обставин, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаною заявою. Пустомитівською окружною прокуратурою попередньо до подання заяви до суду до Великолюбінської селищної ради Львівської області надіслано лист від 15.12.2021 яким поінформовано про представництво прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах (а.с. 10). На підставі викладених обставин, у даному випадку вбачаються підстави, передбачені ч.3 cт.23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Великолюбінської селищної ради. Відтак суд вважає правомірним звернення прокурора з даною заявою до суду. Судом встановлено, що на території Великолюбінської селищної ради розташоване безхазяйне майно у виді у виді земляної дамби ставка по вул. Щирецькій в с. Малий Любінь; відкритий водозабір, що облаштований бетонними стінками по вул. Оболонь в смт. В.Любінь; огорожа відкритого водозабору, сходи металеві по вул. Оболонь в смт. Великий Любінь; водопровід протяжністю 850 м по вул. Джерельній в смт. В.Любінь; водопровід протяжністю 450 м. по вул. Івана Франка в смт. Великий Любінь. З метою правового врегулювання відносин щодо виявлення, взяття на облік, збереження, використання безхазяйного нерухомого майна на території селищної ради 25.06.2020, комісією було проведено обстеження та інвентаризацію нерухомого майна. (а.с. 13). Згідно Рішення № 2180 від 29 липня 2020 року «про взяття на облік безгосподарного нерухомого майна», селищна рада вирішила взяти на облік безгосподарне майно зазначене в акті (а.с.14). Згідно ч. 14 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна № 233039639 від 18.11.2020, земляну дамбу ставка в с.Малий Любінь, вул. Щирецька, взято на облік як безхазяйне майно (а.с. 15). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна № 224567405 від 18.09.2020, відкритий водозабір за адресою: смт. Великий Любінь, вул. Оболонь, взято на облік як безхазяйне майно (а.с. 16). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна № 233042944 від 18.11.2020 відкритий водозабір із металевих труб діаметром 80 мм та 100 мм. Загальна протяжність огорожі становить 214.3 м; сходи металеві в кількості 6 штук довжиною 1.2 м та шириною 0.7 м смт. Великий Любінь, вул. Оболонь, взято на облік як безхазяйне майно (а.с.17) Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна № 233045750 від 18.11.2020 водопровід протяжністю близько 850 м, сконструйований з металевої труби діаметром 100 мм в смт. Великий Любінь, вул. Джерельна взято на облік як безхазяйне майно (а.с 18). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна №233055265 від 18.11.2020 водопровід протяжністю близько 450 м, сконструйований з металевої труби діаметром 50 мм, розташований в смт. Великий Любінь, вул. Франка 1 взято на облік як безхазяйне майно (а.с 19). Також судом встановлено, що з метою виявлення власника вищезазначеного безхазяйного майна Великолюбінською селищною радою в районній газеті «Народна Думка» від 18.12.2020 № 49 (2259) опубліковане оголошення про те, що на території Великолюбінської селищної ради виявлено безхазяйне нерухоме майно, вказано яке майно та місце його розташування. У відповіді Великолюбінської селищної ради адресованої прокурору зазначено, що заява до суду про передачу безхазяйного нерухомого майна у комунальну власність не подавалась. Крім того селищною радою надано відповідні копії документів з метою вирішення питання щодо вжиття заходів представницького характеру (а.с. 11-21). Згідно ч. 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах, заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. На підставі ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Згідно з ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ч. 1 ст. 329 ЦПК України, заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади. Частиною 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органом місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно з ч. 3 ст. 16 зазначеного Закону, матеріальною та фінансовою основною місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальної громади села. Згідно зі ст. 333 ЦПК України суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. З наявних у матеріалах справи документів вбачається, що станом на момент подання прокурором даної заяви до суду сплинуло більше одного року з дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, яке є предметом розгляду. Згідно з ч.1 ст. 335 ЦК України, безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність (ч. 2 ст. 335 ЦК України). Вищевикладені обставини та факти у їх сукупності надають суду можливість зробити висновок про те, що вимоги прокурора, який звернувся до суду в інтересах держави в особі Великолюбінської селищної ради є обґрунтованими, власника вказаного майна не виявлено, а тому вказані безхазяйні нерухомі речі підлягають передачі у комунальну власність, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved