Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-17 00:00:00

Позивач звернувся до Львівського міської ради, про визнання протиправним та скасування рішення Узгоджуваної комісії вирішення земельних спорів Львівської міської ради у формі витягу з протоколу №108 від 20.12.2019 Позов мотивує тим, що 11.07.2019 ЛМР прийняла ухвалу №5419 про надання громадянами дозволу на виготовлення документації із землеустрою, де затвердила перелік громадян,яким надається дозвіл на виготовлення документації із землеустрою для оформлення землекористування на земельні ділянки, які раніше були надані у користування громадянам для обслуговування індивідуальних житлових будинків. На виконання ухвали позивач розпочав виготовлення документації. В січні 2020 року йому стало випадково відомо що Узгоджувальна комісія для вирішення земельних спорів Львівської міської ради 20.12.2019 провела своє засідання, про яке його не повідомили. Недотримання Узгоджувальною комісією встановленої процедури під час прийняття рішення від 20.12.2019року призвело до порушення його прав. Крім цього, позивач не був належним чином повідомлений про рішення Узгоджувальної комісії. З рішенням не погоджується, просить позов задоволити. Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від с17.03.2020 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 03.06.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача та позивач в судове засідання повторно не зявились, про причини неявки суд не повідомили, хоча належним чином повідомлялись про час та місце судового розгляду. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином повідомлялась про час та місце судового розгляду. У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, розгляд справи проведено судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі з наступних підстав. Як вбачається з витягу з протоколу №108 засідання узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 20.12.2019 року, ухвалили погодити межі по [ADDRESS] : по лінії А-Б відповідно до акту встановлення та узгодження мех. Земельною ділянкою (виконавець робіт ТзОВ «Галгеокадастр») та по межі земельної ділянки площею 0,0358 га (кадастровий номер 4610136900:07:002:0073) на [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності гр.. [PERSON] (реєстраційний номер нерухомого майна 47256846101); по лінії В-Г, відповідно до акту встановлення та узгодження меж земельною ділянкою 9авиконавець робіт ТзОВ «Галгеокадастр») та по межі земельної ділянки площею 0,0153 га (кадастровий номер 4610136900:07:002:0127) на [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності гр. [PERSON] (реєстраційний номер нерухомого майна 973026946101); із земельною ділянкою на [ADDRESS] по лінії Г-Ґ відповідно до акту встановлення та узгодження меж земельною ділянкою (виконавець робіт ТзОВ «Галгеокадастр»); по лінії Ґ-Д, відповідно до акту встановлення та узгодження меж земельною ділянкою (виконавець робіт ТзОВ «Галгеокадастр») та по межі земельної ділянки площею 0,1 га (кадастровий номер 4610136900:07:002:0036) на [ADDRESS] . Відповідно до п.«в» ч.1 ст.12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу. Згідно зі ст.158 ЗК України, органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів щодо земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, та додержання громадянами правил добросусідства, а також спори щодо розмежування меж районів у містах. У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, спір вирішується судом. Згідно зі ст.377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Судом встановлено, що відповідно до ухвали Львівської міської ради № 5419 від 11.07.2019 року, громадянам, зокрема [PERSON] дозвіл на виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та технічних Статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання. Так, Конституційний Суд України в рішенні від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Судом встановлено, що відповідно до Положення про Узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, основною формою їх діяльності є засідання; основним документом, який створює комісія, є протокол. За результатами розгляду спорів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, додержання громадянами правил добросусідства узгоджувальна комісія готує своє рішення, яке оформляється відповідно до протоколу і яке підписують голова та секретар узгоджувальної комісії. Рішення узгоджувальної комісії є підставою для прийняття ухвали міської ради. Щодо тверджень позивача про те, що він не був повідомлений про час та місце засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів щодо його звернення, такі не беруться до уваги судом та спростовані повністю наступними доказами. Пунктами 1.4, 2.1.1 Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, затвердженого ухвалою Львівської міської ради № 298 від 17 березня 2016 року передбачено, що основною формою діяльності узгоджувальної комісії є засідання; основним документом, який створює комісія, є протокол. За результатами розгляду спорів щодо меж земельних ділянок, які перебувають у власності і користуванні громадян, дотримання громадянами правил добросусідства, узгоджувальна комісія готує своє рішення, яке оформляється відповідно до протоколу і яке підписують голова та секретар узгоджувальної комісії. Одна із основних функцій комісії розгляд звернень фізичних та юридичних осіб з таких питань земельних спорів суміжного землекористування. Земельні спори розглядаються за участю зацікавлених сторін, які повинні бути завчасно повідомлені про час і місце розгляду спору. У разі відсутності на засіданні комісії однієї із сторін спору при першому вирішенні питання і відсутності офіційної згоди відсутньої сторони на розгляд питання - розгляд спору переноситься. Повторне відкладення розгляду спору може бути лише з поважних причин. Відсутність однієї із сторін без поважних причин при повторному розгляді земельного спору не зупиняє його розгляду та прийняття рішення (п.п.4.2, 4.3 Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів). Так, відповідно до повідомлень Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів, адресованих [PERSON] , такий викликався на засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів щодо погодження межі земельної ділянки на06.09.2019року, 04.10.2019 року за адресою: м.Львів, площа Ринок,1, каб. 440. З наведеного вбачається, що позивачу було відомо про відповідні засідання узгоджувальної комісії, однак такий повторно не з`явився на чергове засідання, доказів щодо поважності причин неявки у попередні засідання не представив. Крім цього, оскільки судом не здобуто доказів для визнання протиправним та скасування рішення Львівської міської ради в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів. Враховуючи вищенаведе, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову [PERSON] слід відмовити у повному обсязі за безпідставністю.

Outcome: dismissed