Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-20 00:00:00

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Тернопільській області Р.Нитка звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в сумі 883 грн 84 коп. внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства з наступним розподілом коштів: 30% в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Золотопотіцької сільської ТГ, 20 % в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради, а також просить стягнути з відповідача сплачений судовий збір. Вимоги обґрунтовує тим, що 11.04.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Сагашем Д.З. було виявлено факт самовільного користування надрами, а саме: в недіючому кар`єрі, біля с.Возилів Бучацького району Тернопільської області, на землях природно-заповідного фонду території регіонального ландшафтного парку «Дністровський каньйон», в складі чотирьох осіб було здійснено видобування каменю, чим порушено ч.3 ст.7 та ч.4 ст.9-1 ЗУ «Про природно-заповідний фонд» та ст.16,19 ЗУ «Про надра». На осіб правопорушників складено протоколи про адміністративне правопорушення, в тому числі і на [PERSON] (протокол про адміністративне правопорушення № 002637 від 11.04.2019). 02.05.2019 Бучацьким районним судом Тернопільської області розглянуто дані матеріали щодо [PERSON] та винесено постанову №595/834/19, якою останнього визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 170 грн. Згідно проведеного розрахунку, сума шкоди, заподіяна природному середовищу складає 883,84 грн. 17.12.2019 Державною екологічною інспекцією. У Тернопільській області на адресу [PERSON] надіслано лист-вимогу щодо добровільного відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у вказаному розмірі, проте вимога не виконана, сума заподіяної шкоди не відшкодована. Посилаючись на ст.ст.68,69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», просить стягнути завдану шкоду в повному обсязі. Ухвалою суду від 16 грудня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача Державної екологічної інспекції у Тернопільській області у судове засідання не прибув, направив суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності. Позовні вимоги визнає у повному обсязі тапросить задовольнити. Заперечень щодо винесення заочного рішення не висловив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі Судової влади України. Причини неявки суду не повідомив, відзиву на адресу суду не направляв. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи та вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Дослідивши та оцінивши докази суд встановив такі фактичні обставини справи. 11 квітня 2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції у Тернопільській області Сагашем Д.З. складено протокол №002637 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.91 КУпАП, згідно якого [PERSON] , [INFO] , житель с.Соколів Бучацького району, тимчасово не працюючий, 11 квітня 2019 року о 15.00 год. в порушення правил охорони та використання території та об`єктів природно-заповідного фонду, в недіючому кар`єрі біля с.Возилів на землях природно-заповідного фонду, території регіонального ландшафтного парку «Дністровський каньйон» в складі групи осіб з 4 чоловік самовільно здійснював видобування природних ресурсів (каменю). 02 травня 2019 року постановою Бучацького районного суду Тернопільської області у справі №595/836/19, за результатами розгляду протоколу №002637 від 18.04.2019, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.91 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн. Згідно наведеної постанови [PERSON] 11 квітня 2019 року, о 15 год. 00 хв. в недіючому кар`єрі, біля с.Возилів Бучацького району Тернопільської області, на землях природно-заповідного фонду території регіонального ландшафтного парку «Дністровський каньйон», в складі чотирьох чоловік здійснював видобування каменю, чим порушив ст. 91 КУпАП. Згідно розрахунку, проведеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Сагашем Д.З., розмір збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами, яка завдана відповідачем [PERSON] , становить 883 (вісімсот вісімдесят три) грн 84 коп. Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області 17.12.2019 надіслано на адресу [PERSON] лист за вих. № 1-1-21/4608, в якому його повідомлено про те, що сума матеріальної шкоди, яку він завдав природному середовищі складає 883,84 грн та запропоновано добровільно перерахувати вказану суму: 30% в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 20% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету об`єднаної територіальної громади смт Золотий Потік на р/р UA 228999980000033117331019659, код бюджету 24062100, ідентифікаційний код одержувача 38038030, що відкриті в Державній казначейській службі України (МФО 899998). Окрім того, його попереджено про те, що в разі незадоволення даних вимог в повному обсязі, Державна екологічна інспекція у Тернопільській області звернеться із позовною заявою до суду для примусового стягнення збитків, з віднесенням на відповідача судових витрат. Факт надіслання вищезазначених листів підтверджується списком згрупованих поштових відправлень листів №3219 від 18.12.2019. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. У ст. 56 Кодексу України про надра зазначено, що однією із основних вимог в галузі охорони надр є додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Приписами ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 19 Кодексу України про надра, надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу. Відповідно до ст. 65 Кодексу України про надра, порушення законодавства про надра тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову і кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення законодавства про надра несуть особи, винні у: самовільному користуванні надрами; порушенні норм, правил і вимог щодо проведення робіт по геологічному вивченню надр; вибірковому виробленні багатих ділянок родовищ, що призводить до наднормативних втрат запасів корисних копалин; наднормативних втратах і погіршенні якості корисних копалин при їх видобуванні; пошкодженнях родовищ корисних копалин, які виключають повністю або суттєво обмежують можливість їх подальшої експлуатації; порушенні встановленого порядку забудови площ залягання корисних копалин; невиконанні правил охорони надр та вимог щодо безпеки людей, майна і навколишнього природного середовища від шкідливого впливу робіт, пов`язаних з користуванням надрами; знищенні або пошкодженні геологічних об`єктів, що становлять особливу наукову і культурну цінність, спостережних режимних свердловин, а також маркшейдерських і геодезичних знаків; незаконному знищенні маркшейдерської або геологічної документації, а також дублікатів проб корисних копалин, необхідних при подальшому геологічному вивченні надр і розробці родовищ; невиконанні вимог щодо приведення гірничих виробок і свердловин, які ліквідовано або законсервовано, в стан, який гарантує безпеку людей, а також вимог щодо збереження родовищ, гірничих виробок і свердловин на час консервації. Законодавчими актами України може бути встановлено відповідальність й за інші порушення законодавства про надра. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень законодавства про надра, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України (ст. 67 Кодексу України про надра). Відповідно до ст.68 Закону України «Про охорону навколишню природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди. В силу ст. 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 11 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік та п.7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2021 рік у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів у 2021 році належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з відповідача на користь держави слід стягнути шкоду, заподіяну внаслідок протиправного видобування природних ресурсів (каменю) - 883 грн 84 коп., які перерахувати: 30% - до спеціального фонду Державного бюджету України; 20% - до спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради та 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Золотопотіцької сільської територіальної громади, які необхідно перерахувати на розподільчий казначейський рахунок Бучацької міської ради. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сплачений позивачем судовий збір.

Outcome: approved