Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-27 00:00:00

[PERSON] звернулась з позовною заявою до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області, у якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] терміном у три місяці. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її бабця [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із права на земельну частку (пай), площею 2.15 умовних кадастрових гектари, що належала останній на підставі Сертифікату РН № 495568, виданого 11.07.2017 взамін Сертифікату старого зразка за 1997 рік. Позивачка не змогла у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача їй не було відомо про існування такого. Про його наявність дізналась у липні 2021, тоді ж звернулась до нотаріуса, між тим, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для подання відповідної заяви. Вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просить позов задовольнити. У відкрите судове засідання [PERSON] не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, а справу розглядати у її відсутності (а.с. 28). Представник Городоцької міської ради Львівської області подав до суду письмові пояснення, в яких проти задоволення позову заперечень не висловив, просив про розгляд справи без його участі (а.с. 42). Треті особи [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, скерували до суду письмові заяви, в яких просили про розгляд справи без їхньої участі, проти задоволення позову не заперечили (а.с. 29-34). У судове засідання учасники судового процесу не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового засідання, а тому суд, з урахуванням поданих сторонами заяв, вирішив здійснювати розгляд справи у їхній відсутності. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви сторін, суд приходить переконання про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст.4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно положень ст.ст.1216,\~1217,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Як вбачається із позовної заяви, копій свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] померла бабця позивачки [PERSON] (а.с. 7, 8). Їй на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії РН № 495568, виданого 11.07.2017 взамін Сертифікату старого зразка від 1997 серії ЛВ № 138310/180, належало право на земельну частку (пай), розміром 2,15 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що перебуває у колективній власності СТзОВ «Дністер», що знаходиться в с. Мости Городоцького району Львівської області (а.с. 9, 10, 11). На випадок своєї смерті [PERSON] склала 18.12.1993 року заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належало б їй на день смерті і на що за законом мала б мати право, заповіла своїй онуці [PERSON] (а.с. 12). Спадщина після смерті [PERSON] відкрилась [INFO] , строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився 07.11.2003, спадкова справа після її смерті не заведена (а.с. 13). Частина перша статті 58 Конституції України\~визначає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Частинами першою, третьою статті 5 ЦК України\~передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. За змістом\~частин 4,5\~Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦКУкраїни (2004 року) відносини спадкування регулюються нормами\~ЦК України (2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 01 січня 2004 року), або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, то до таких спадкових відносин застосовуються норми\~ЦК Української РСР 1963 року. Правила книги шостої Цивільного кодексу України\~застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 548 ЦК УРСР\~( 1963 року), не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженням. Прийнята спадщина вважається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Прийняття спадщини підтверджується різними діями спадкоємців, які за своїм характером свідчать що в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини вони фактично вступили у володіння ( користування, розпорядження) спадковим майном. Згідно ч. 2 ст.\~553\~ЦК УРСР (в ред. 1963 року) спадкоємець за законом чи за заповітом вправі відмовитися від спадщини протягом 6 місяців з дня її відкриття. Відповідно до вимог\~ст.549 ЦК УРСР\~визначається, що спадкоємець прийняв спадщину :1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном ; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Частиною першою ст. 550 ЦК Української РСР 1963 року\~строк для прийняття спадщини, встановлений\~статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Із позовної заяви, листа державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори у Львівській області № 723/01-16 від 13.08.2021 вбачається, що позивачка зверталася із заявою про прийняття спадщини після смерті бабці, однак нотаріусом їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 14). Судом встановлено, що позивачка [PERSON] не звернулась у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки про існування заповіту та про намір останньої скласти такий на її ім`я не знала. Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті бабці [PERSON] , а тому, приходить до висновку про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у три місяці. Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, є онукою спадкодавиці, про побажання [PERSON] скласти заповіт на її ім`я не знала, треті особи проти задоволення позову в її користь заперечень не висловили, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно ч. 2 ст.141\~ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved