Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-22 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача [PERSON] суму шкоди, заподіяної навколишньому середовищу, у вигляді збитків, нанесених Державі Україна у розмірі 11927 гривень 61 копійок та судові витрати у розмірі 2270 гривень 00 копійок. Позов обґрунтований тим, щоДержавною екологічною інспекцією встановлено факт самовільного пошкодження до ступеня припинення росту (спил) зеленоростучої деревини породи «Акація» у кількості 4 дерев, яку здійснював [PERSON] , мешканець с. Новомиколаївка, Баштанського району, Миколаївської області. Постановою слідчого СВ Новобузького ВП ГУНП в Миколаївській області від 31.08.2019 року про закриття кримінального провадження, встановлено вчинення адміністративного правопорушення, а саме самовільної рубки дерев, на ділянці лісового насадження лінійного типу. Факт правопорушення зафіксований інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Миколаївській області Кравцуном О.Б., про що 27.09.2019 року було складено протокол про адміністративне правопорушення. Державною екологічною інспекцією за наслідком рубки дерев було здійснено заміри по встановленню збитків завданих навколишньому середовищу та здійснено розрахунок збитків який становить 11927,61 грн. Інспекція зверталася до відповідача з претензією про необхідність добровільно відшкодувати суму збитків нанесених державі. Станом на день подачі позову до суду, сума збитків відповідачем не сплачена. Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві зазначив про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був завчасно, належним чином повідомлений про слухання справи, у відповідності до вимог ст.128 ЦПК України. Заяви про розгляд справи без його участі на адресу суду не подав. При таких обставинах суд постановив провести, на підставі вимог ст.281 ЦПК України, заочний розгляд справи. Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст. 280 ЦПК України. Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, а відтак, відповідно до вимог ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з таких підстав. Судом встановлено, що 12 серпня 2019 року відповідач на околиці с. Майорівка Баштанського району Миколаївської області, вчинив незаконне спилювання шести зелено ростучих дерев породи «Акація» до ступеня припинення росту без відповідного ордера. За даним фактом 12 серпня 2019 року, Новобузьким ВП ГУНП у Миколаївській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019150270000381 було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України. 31.08.2019 року слідчим СВ Новобузького ВП ГУНП України винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку із відсутністю в діях [PERSON] складу кримінального правопорушення. При цьому, як видно із змісту постанови, в ході досудового розслідування слідчий встановив, що відповідач здійснив незаконне (без лісорубного квитка) спилювання до ступеня припинення росту 6 зеленоростучих дерев породи «Акація», діаметри пеньків: 10,0 см - одне дерево; 18,0 см - одне дерево; 19,0 см - одне дерево; 20,0 см - одне дерево; 22,0 см - одне дерево; 38 см - одне дерево, та одне дерево породи «Клен», діаметр пенька 17,0 см., внаслідок чого заподіяно шкоду на суму 13 597,06 грн., однак за відсутності предмета складу злочину (оскільки порубка лісу в містах, селищах, інших населених пунктах та їх межах не є предметом складу злочину за ст.246 КК України). 27.09.2019 року на підставі вказаних матеріалів, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Миколаївській області Кравцуном О.Б., відносно [PERSON] , складено протокол про адміністративне правопорушення № 000475, за фактом вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП. 30.09.2019 року постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Миколаївській області Кравцуна О.Б. відповідача [PERSON] , притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.65-1 КУпАП, і накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн. Вказані постанови про закриття кримінального провадження та накладення адміністративного стягнення відповідачем не оскаржувались. Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок спилювання 4-х зелено ростучих дерев породи «Акація» до ступеня припинення росту на ділянці лісового насадження лінійного типу на відстані 8,0 км на пн.-зх. Від с. Майорівка, Софіївської сільської ради, Баштанського району Миколаївської області, виконаним державним з охорони навколишнього природного середовища Миколаївської області [PERSON] шкода за пошкодження до ступеня припинення росту дерев складає 11 927 грн. 61 коп. Зазначений розрахунок було складено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та направлено [PERSON] для добровільного відшкодування шкоди рекомендованим листом. Відповідно до положень ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до ст. 40 Закону України Про рослинний світ, порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України. Відповідно до п.6 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Миколаївській області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 652 від 28.09.2017 року, Інспеція відповідно до покладених на неї завдань має право розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції (чинним на момент виникнення спірних відносин). Згідно ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди". Відповідно до частини 1, 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодовування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Так, відповідач не надав суду будь-яких доказів відсутності його вини у спричиненні шкоди завданої навколишньому природному середовищу. Тому враховуючи те, що внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства, яке полягало у незаконній порубці дерев, завдано шкоду навколишньому природному середовищу, яка ними у добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов висновку, що з відповідача слід стягнути на користь держави суму шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених державі відповідачем [PERSON] у розмірі 11927 грн. 61 коп., завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Окрім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved