Jurisdiction: civil
Date: 2022-03-30 00:00:00

24.02.2022 року до Хотинського районного суду Чернівецької області надійшла позовна заява [PERSON] до Недобоївської об`єднаної територіальної громади в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району, Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своєї позовної заяви позивач зазначає, що [INFO] помер [PERSON] , позивач [PERSON] являється донькою покійного та спадкоємцем за законом. Спадковим майном після смерті [PERSON] є земельна ділянка, яка належала покійному на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЧВ № 054530, яка розташована на території Недобоївської сільської ради. Позивач вказує, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не зверталася до Хотинської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не знала про наявність у померлого батька державного акту на земельну ділянку, оскільки іншого нерухомого майна крім земельних ділянок у спадкодавця не було. Про існування державного акту позивач дізналася станом на лютий місяць 2022 року. Позивач звернулася до органів нотаріату з заявою про відкриття спадкової справи для оформлення спадщини після смерті [PERSON] де її повідомили, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не знала про наявність у померлого державного акту на земельну ділянку та органами нотаріату чи органом місцевого самоврядування не було зроблено жодних спроб для розшуку спадкоємця. Враховуючи вище викладене позивач просить суд задовольнити її позовну заяву в повному обсязі та визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 02 березня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження. Представник позивача [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просить суд слухати справу у його відсутності та без участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Юрій Вепрюк в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання в якому позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить слухати справу у його відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України суд може за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] та її батьком є [PERSON] . 28 квітня 1970 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після реєстрації шлюбу встановлено прізвище дружині « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про одруження серія [NUMBER] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане виконавчим комітетом Недобоївської сільської ради Хотинського району Чернівецької області серія [NUMBER] . Як вбачається з державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЧВ № 054530 власником земельної ділянки площею 0,63 га, яка розташована на території Недобоївської сільської ради Хотинського району Чернівецької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва є [PERSON] . Відповідно до довідки виданої Недобоївської сільської ради від 16.02.2022 року № 248 в якій вказується, що [PERSON] [INFO] , про наявність державного акту серія ЧВ № 054530 на право власності на земельну ділянку виданого на ім`я її батька [PERSON] була ознайомлена станом на лютий місяць 2022 року. 17 вересня 2021 року [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про спадщину на майно, яке належало померлому [PERSON] , який помер [INFO] у зв`язку із тим, що вчинення таких дій суперечить п.п.3.15, 2.2, 3.22, 3.18, 3.19 глави 10 порядку «Про затвердження порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», що підтверджується постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії від 17.09.2021 року № 321/02-31, винесеної приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловською І.Ю. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок № 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу 11 Порядку № 296/5). Відповідно до положень статті 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Пунктом 3.16 глави 10 розділу 11 Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦПК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такого висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 26 червня 2019 року справа № 565/1145/17. Статтею 1223 ЦУ України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Такими чином вставлено, що суд може поновити пропущенні строки для прийняття спадщини у випадку, якщо спадкоємець не був необізнаний про наявність майна залишеного спадкодавцем. Отже, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] на праві власності йому належить державний акт на земельну ділянку серія ЧВ № 054530 спадкоємцем є його донька позивач [PERSON] , яка в установлений законом строк не звернулася до органів нотаріату з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що її не було відомо про наявність державного акту про право власності на земельну ділянку, а тому і пропустила вище вказаний строк для прийняття спадщини. Позивач дізналася про державний акт тільки в лютому 2021 року, що підтверджується довідкою сільської ради від 16.02.2022 року № 248 (а.с.10). Щодо наявності державного акту про право власності на земельну ділянку у померлого [PERSON] позивачу ні нотаріус ні органи місцевого самоврядування (сільська рада) не повідомили. Таким чином, виходячи з вищенаведеного суд вважає, що позивач з поважних причин пропустив строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , а тому позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а тому слід позивачу повернути з державного бюджету 50 відсотків сплаченого судового збору у розмірі 496,20 грн., іншу частину судового збору слід стягнути з відповідача на користь позивача, а саме у розмірі 496,20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved