Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-03 00:00:00

[PERSON] , який діє в інтересах малолітньої дочки [PERSON] , у грудні 2021 року звернувся в суд з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , у якому просить постановити рішення, яким усунути перешкоди в користуванні будинком [ADDRESS] шляхом зняття [PERSON] та [PERSON] з реєстраційного обліку за адресою: [ADDRESS] . В обгрунтування позову позивач зазначив наступне. З 05.06.2010 він перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Від спільного життя у них народилося двоє дітей: син [PERSON] , [INFO] , та донька [PERSON] , [INFO] , які є інвалідами з дитинства. Їхня сім`я проживала в житловому будинку [ADDRESS] , який належав на праві власності батькам дружини, відповідачам по даній справі, титульним власником цього житлового будинку був [PERSON] . [INFO] його дружина [PERSON] померла. Згідно договору дарування від 03.10.2018 [PERSON] зі згоди [PERSON] подарував малолітній [PERSON] зазначений вище житловий будинок. За умовами договору сторони також домовились встановити житловий сервітут, який полягає в особистому праві Дарувальника та його дружини [PERSON] довічно і безоплатно користуватись подарованим майном. Після смерті дружини він залишився проживати в житловому будинку [ADDRESS] один з двома дітьми. Відповідачі по справі 23.05.2018 перейшли проживати до нового житлового будинку, який належить їм на праві власності і розташований у [ADDRESS] , титульним власником якого є [PERSON] , в якому проживають до сьогоднішнього дня, проте, зареєстровані в будинку [ADDRESS] . Будь-яких витрат з утримання житлового будинку, ЖКП відповідачі не несуть. Він, як законний представник неповнолітньої доньки [PERSON] повністю оплачує всі витрати по утриманню домоволодіння. Ним укладено відповідні договори на електро- та газопостачання будинку. Факт реєстрації відповідачів у будинку є додатковим тягарем для його сім`ї та створює додаткові перешкоди в користуванні та утриманні житлового будинку. Так, не зважаючи на те, що сім`я потребує додаткових коштів на лікування дітей та оплату ЖКП, він позбавлений можливості оформити субсидії в Управлінні соціального захисту населення Чортківської райдержадміністрації. Ухвалою суду від 10 грудня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідач [PERSON] подав відзив на позов (а.с.62-64), в якому зазначив, що позов не визнає, оскільки [PERSON] через деякий час після підписання договору дарування відмовився доглядати за ним, як за інвалідом 1 групи, забрав ключі від будинку і заборонив їм з дружиною довічно і безоплатно користуватися подарованим майном, хоча це було передбачено договором дарування. Іншого житлового будинку в нього з дружиною немає, а по факту самоправних дій [PERSON] щодо порушення умов договору дарування проводиться досудове розслідування. Законний представник малолітньої позивачки [PERSON] направив суду відповідь на відзив (а.с.80), у якому просить задовольнити позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві. Зазначив, що з часу укладення договору дарування житлового будинку на користь його малолітньої доньки [PERSON] він жодним чином не чинив будь-яких перешкод відповідачам у користуванні цим житловим будинком. Відповідачі добровільно перейшли проживати у с.Мушкатівка. Відповідач [PERSON] подав заперечення на відповідь на відзив, зазначивши, що [PERSON] перешкоджав йому та його дружині забрати особисті речі, не дає їм ключів до вхідних дверей житлового будинку, навмисно протягом тривалого часу забороняв і на даний час забороняє користуватися подарованим будинком та проживати в ньому. Борщівська міська рада, як орган опіки та піклування направила суду пояснення щодо позову, зазначивши, що позовну заяву та додані до неї документи розглянуто 05.01.2022 на засіданні комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Борщівської міської ради і комісія погодилася з позовними вимогами. В судовому засіданні законний представник малолітньої [PERSON] -батько [PERSON] та представник -адвокат Дейнюк М.П. позовні вимоги підтримали і просять їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. Законний представник також пояснив, що з відповідачами склалися неприязні відносини. Після смерті його дружини їх забрала до себе дочка, а речі відповідачів залишилися в будинку. Цей будинок відповідач подарував його малолітній доньці, в якому на даний час проживає він з дітьми і другою дружиною. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Стрільчук В.І. в судовому засіданні у задоволенні позовних вимог просить відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов. Пояснив, що відповідач на даний час проживає у будинку своєї дочки, оскільки являється інвалідом першої групи і потребує постійного догляду, а його дружина, відповідачка по справі [PERSON] знаходиться за кордоном на заробітках. Належно повідомлений представник органу опіки та піклування Борщівської міської ради в судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки. Дослідивши та оцінивши докази суд встановив такі фактичні обставини справи. Малолітня [PERSON] народилася [INFO] і її батьками є [PERSON] та [PERSON] (свідоцтво про народження серія [NUMBER] , а.с.8). Мати малолітньої [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , а.с.9). Відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] являються батьками померлої [PERSON] . Між відповідачем по справі [PERSON] та малолітньою [PERSON] , від імені якої діяв законний представник, батько [PERSON] , 03 жовтня 2018 року було укладено договір дарування, за умовами якого [PERSON] подарував [PERSON] належний йому на праві власності житловий будинок за [ADDRESS] (а.с.10-12). В цьому договорі, в п.12 зазначено, що сторони домовились встановити житловий сервітут, який полягає в особистому праві дарувальника та його дружини [PERSON] довічно і безоплатно користуватися подарованим майном з моменту переходу права власності до обдаровуваної. Зазначений договір дарування посвідчено приватним нотаріусом Борщівського районного нотаріального округу Тернопільської області Пікуль Г.М., зареєстровано в реєстрі за №2077, а також на підставі цього договору дарування приватним нотаріусом Пікуль Г.М. зареєстровано за малолітньою [PERSON] право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (а.с.12) . Крім цього, судом встановлено, що цього ж дня, 03 жовтня 2018 року між відповідачем [PERSON] та малолітньою [PERSON] , від імені якої діяв законний представник, батько [PERSON] , був укладений договір дарування належної дарувальнику на праві власності земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,15 га, за кадастровим номером 6120884900:03:001:0222, що знаходиться в с.Слобідка-Мушкатівська Борщівського району Тернопільської області. Цей договір теж посвідчений приватним нотаріусом Борщівського районного нотаріального округу Тернопільської області Пікуль Г.М., зареєстрований у реєстрі за № 207814 (а.с.13-15). За даними довідки Борщівської міської ради від 31.05.2021 №916 (а.с.16), в домоволодінні, розташованому в [ADDRESS] , зареєстровані відповідачі [PERSON] , [PERSON] , а також [PERSON] , його син [PERSON] та дочка [PERSON] . Позивачем додано до позовної заяви акти обстеження матеріально-побутових умов сім`ї від 31.05.2021 №915, від 10.07.2021 №041, 10.08.2021 №102 (а.с.21-23), складених уповноваженими особами Борщівської міської ради, у кожному з яких зазначено, що сім`я проживає в задовільних умовах, потребує коштів на лікування і оплату ЖКП. [PERSON] та [PERSON] за місцем реєстрації не проживають з 23.05.2018, а фактично проживають у [ADDRESS] . Під час розгляду справи встановлено, що між відповідачами та їхнім колишнім зятем, законним представником малолітньої [PERSON] - [PERSON] склалися неприязні відносини, відповідачі з приводу порушення [PERSON] їхніх прав користування подарованим домоволодінням зверталися до правоохоронних органів (а.с.68). Згідно довідки №845 від 16.08.2021 (а.с.24), виданої [PERSON] відділом соціального забезпечення Управління соціального захисту населення Чортківської райдержадміністрації, він не перебуває на обліку як одержувач субсидії. Відповідно до медичних висновків Борщівської центральної районної лікарні №38 (а.с.25), №41 (а.с.26) діти [PERSON] та [PERSON] являються дітьми-інвалідами. Комісія з питань захисту прав дитини при виконкомі Борщівської міської ради у своєму рішенні № 2/1 від 05.01.2022 (а.с.60), діючи в інтересах малолітньої [PERSON] рекомендувала зняти [PERSON] та [PERSON] з реєстраційного обліку за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] являється інвалідом першої групи загального захворювання і потребує стороннього догляду (довідка МСЕК від 30.01.2017, а.с.45). Власного житла відповідачі не мають, домоволодіння, в якому вони проживають на даний час, розташоване в [ADDRESS] і належить в рівних частинах [PERSON] та [PERSON] (а.с.65-67), а саме їхній дочці та зятеві. Частиною першою статті 316 Цивільного кодексу України визначено, що право власності це право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно із частиною першою статті 317 ЦК України власнику майна належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. За приписами частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод. Статтею 33 Конституції України встановлено, що кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Статтею 3 Закону України Про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні визначено, що вільний вибір місця проживання чи перебування - право громадянина України, а також іноземця та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України, на вибір адміністративно-територіальної одиниці, де вони хочуть проживати чи перебувати. Статтею 18 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» врегульовані питання зняття особи із задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування). Особливості внесення інформації про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи до реєстру територіальної громади визначені у статті 16 цього Закону. Механізм здійснення реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб в Україні, а також форми необхідних для цього документів визначаються «Порядком декларування та реєстрації місця проживання (перебування)», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 (далі Правила). Так, пунктом 50 Правил серед підстав зняття з реєстрації місця проживання особи передбачено, що таке зняття здійснюється на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Відповідно до статті 401 ЦК України сервітут - це право користування чужим майном. Згідно з частиною першою статті 403 ЦК України сервітут визначає обсяг прав щодо користування особою чужим майном. Зі змісту укладеного між сторонами договору дарування випливає , що сторони договору домовились про встановлення сервітуту, який полягає в особистому праві дарувальника [PERSON] та його дружини [PERSON] довічно і безоплатно користуватися подарованим житловим будинком. Відповідно до ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Аналізуючи обставини справи, а саме те, що між відповідачами та їхнім колишнім зятем- в даній справі законним представником малолітньої позивачки [PERSON] склалися неприязні відносини, а також те, що відповідач [PERSON] являється інвалідом першої групи загального захворювання і потребує стороннього догляду, суд зауважує, що відповідачі з поважних причин відсутні по місцю постійного проживання. Ураховуючи викладене, а також передбачений сторонами договору дарування сервітут, суд вважає, що позов про зняття з реєстраційного обліку відповідачів без зазначення, яким чином відповідачі порушують право малолітньої [PERSON] на володіння своїм майном, не підлягає задоволенню . У зв`язку з цим, відповідно до статті 16 ЦК України в даному випадку вимога про зняття відповідачів з реєстрації за місцем проживання можлива лише при вирішенні спору про право користування відповідачами житловим будинком на підставі сервітуту, передбаченого договором дарування. А тому, зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи наведені вище норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог. З огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, за відсутності доказів понесення відповідачем судових витрат, підстав для їх розподілу немає. На підставі наведеного та ст.33 Конституції України, ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, 401, 403, 629 ЦК України та

Outcome: dismissed