Jurisdiction: civil
Date: 2022-04-04 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з вказаним позовом, який мотивують тим, що 07.06.2021 р. нежитлові приміщення, які ними спільно використовуються, були залиті внаслідок недотримання власниками квартири [ADDRESS] правил користування системою каналізації, про що складено Акт про залиття від 07.06.2021 р. Співвласниками квартири [ADDRESS] є відповідачі. Внаслідок залиття були пошкоджені конструктивні елементи стелі в коридорі, стіни, укосу і стелі у чоловічому санвузлі, відбулось спучування шпаклівки, забруднення стін, стелі, укосу, утворення плям і потьоків. За висновком експерта, складеного за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження, для відновлення затоплених елементів у приміщення № 63 Причиною залиття є недотримання власниками квартири [ADDRESS] правил користування мережею каналізації, що спричинено засмічення внутрішньо квартирного трубопроводу. Згідно із висновком експерта за результатами проведення будівельно - технічного дослідження № 1505 від 18.06.2021 р., вартість проведення ремонту складає 5396,00 грн. За проведення будівельно-технічного дослідження КП «Сумське міське БТІ» було сплачено 2059 грн. 32 коп., які згодом відшкодовані Департаментом. Відповідачі добровільно відшкодувати завдану шкоду бажання не виявили, від спілкування відмовляються, листи від них не отримують. Просять суд: стягнути у солідарному порядку з відповідачів на їх користь відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 5396 грн. 00 коп., завданої внаслідок залиття приміщення; стягнути з відповідачів на їх користь відшкодування у розмірі 2059 грн. 32 коп. витрат з оплати послуг експерта з проведення будівельно-технічного дослідження; стягнути з відповідачів на їх користь витрати по сплаті судового збору. Представник Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради у судове засідання не з`явився. Представник Комунального підприємства «Сумське міське бюро технічної інвентаризації» Сумської міської ради у судове засідання не з`явився. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися. Будь-яких клопотань про відкладення у цей день розгляду справи від нього не надійшло. Суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів, при заочному розгляді. Дослідивши докази по справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до рішення Сумської міської ради від 05.10.2016 р. № 1168-МР «Про передачу нерухомого майна» передано в оперативне управління та на баланс департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради нежитлові приміщення загальною площею 971,1 кв.м., розташовані в будинку [ADDRESS] . Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради прийняти в оперативне управління та на баланс майно, зазначене в п. 1 цього рішення, у порядку, установленому чинним законодавством. КП «Сумське міське бюро технічної інвентаризації» Сумської міської ради зняти з балансу нежитлові приміщення загальною площею 35,4 кв.м. розташовані на другому поверсі будинку [ADDRESS] у порядку, встановленому чинним законодавством. Управлінню майна комунальної власності Сумської міської ради зняти з балансу нежитлові приміщення загальною площею 935,7 кв.м. в будинку [ADDRESS] , у порядку, встановленому чинним законодавством. Згідно договору № БТІ-2/2021 від 25.01.2021 р. про використання приміщення по [ADDRESS] та відшкодування витрат на оплату комунальних та інших послуг (далі Договір) укладеного між КП «Сумське міське бюро технічної інвентаризації» СМР та Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Департамент приймає участь в утриманні нежитлових приміщень та прибудинкової території по [ADDRESS] . КП «Сумське міське БТІ» забезпечує утримання в належному санітарному стані прибудинкової території та експлуатаційне обслуговування нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а Департамент відшкодовує витрати на оплату комунальних та інших послуг. Згідно п. 2.1 Договору об`єктом Договору є нежитлові приміщення І та ІІ поверху, кабінети та архівні приміщення, загальною площею 803,0 кв.м., приміщення загального користування, площею 228,1 кв.м., загальна площа становить 1031,1 кв.м. та закріплена прибудинкова територія Департаменту. Відповідно до довідки про належність квартири [ADDRESS] відповідачі є власниками вказаної квартири. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди завдано не з його вини. У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання їм шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності своєї вини несе відповідач. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. На підставу заявлених позовних вимог позивачі посилаються на Акт залиття від 07.06.2021 р. складеного комісією у складі представників ТОВ «КК «Коменерго-Суми»: начальника виробничого відділу Антоненко Т.С. (голова комісії); майстра сантехнічної дільниці Старченко Я.А.; начальника ремонтної дільниці [PERSON] . Із акту про залиття від 07.06.2021 р. встановлено, що 06.06.2021 р. в будинку [ADDRESS] сталося залиття у нежитловому приміщенні Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР. Причиною аварії, що трапилась є те, що у квартирі [ADDRESS] є недотримання власниками квартири правил користування мережею каналізації, що спричинило засмічення внутрішньо квартирного трубопроводу. Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Згідно усталеної судової практики при розгляді позовів про відшкодування шкоди необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Тому суд, враховуючи вищевказані норми процесуального законодавства, встановлені фактичні обставини справи, проаналізувавши підстави звернення до суду та норми цивільного законодавства України, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, зазначає, що цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини особи, яка завдала шкоду (заподіювача шкоди). Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини у завданні шкоди позивачу. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1, ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, суд приходить до висновку про наявність вини відповідачів у залитті приміщення, адже в даному випадку причини залиття були встановлені на підставі акту про залиття, який містить дані про подію, яка відбулася, наслідки такої події, причину залиття, винних осіб, які здійснили неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідно до частин першої і третьої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 1505 від 18.06.2021 р. в результаті протечі води із квартири [ADDRESS] , пошкоджені конструктивні елементи стелі в коридорі, стін, укосу і стелі у чоловічому санвузлі. Відбулося спучування шпаклівки, забруднення стін, стелі, укосу, утворення плям та потьоків. Величина матеріального збитку, заподіяного в результаті приміщень коридору і чоловічого санвузла, розташованих на другому поверсі житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , за станом на червень 2021 р. складає 5396 грн. Враховуючи, що відповідачі не спростували вказаної презумпції, на користь позивачів підлягають відшкодуванню заподіяна внаслідок залиття приміщення майнова шкода та витрати за оплату послуг експерта з проведення будівельно-технічного дослідження. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідачів на користь позивачів витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved