Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-27 00:00:00

У червні 2021 року до суду звернулись ТОВ ФК «Вей Фор Пей», [PERSON] з позовом до [PERSON] , [PERSON] , ГО «Асоціація з пошуку та повернення активів», про захист честі, гідності, ділової репутації фізичної особи, захист ділової репутації юридичної особи, та спростування недостовірної інформації, в якому просили визнати недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] інформацію, поширену ГО " Асоціація з пошуку та повернення активів ", у наступних статтях: Опублікованій [INFO] на сторінці ГО «АППА» в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO] : «Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА». Опублікований [INFO] на сторінці ГО «АППА» в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO] : «Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. Детальніше про справу трохи згодом». Визнати недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію ТОВ ФК «Вей Фор Пей» інформацію, поширену ГО " Асоціація з пошуку та повернення активів", у статті, опублікований [INFO]. на сторінці ГО «АППА» в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO] : «Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. Детальніше про справу трохи згодом». Визнати недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію ТОВ ФК «Вей Фор Пей» інформацію, поширену [PERSON] у статті, опублікованій [INFO] на сторінці [PERSON] в « FacebooK » в мережі Інтернет за наступним посиланням [INFO] «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» NQ [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це есе наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)». Визнати недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію ТОВ ФК «Вей Фор Пей» інформацію, поширену [PERSON] у статті, опублікований [INFO] на сторінці в «FacebooK» в мережі Інтернет за наступним посиланням: [INFO] : «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи №1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» Ns [NUMBER], відкритому в банку «ReНити Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це все наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)». Зобов`язати Відповідачів протягом трьох календарних днів з дня набрання законної сили рішення по справі спростувати недостовірну інформацію, яка розповсюджена шляхом опублікування в соціальній мережі Facebook у такий самий спосіб, у який інформація поширювалася. Стягнути солідарно з Відповідачів на користь ТОВ ФК «Вей Фор Пей» 300000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Стягнути солідарно з Відповідачів на користь [PERSON] 300000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Стягнути солідарно з Відповідачів на користь ТОВ ФК «Вей Фор Пей» витрати на правову допомогу у розмірі 30000 грн. Стягнути солідарно з Відповідачів на користь [PERSON] витрати на правову допомогу у розмірі 30000 грн. Позов обґрунтовано тим, що відповідачами [PERSON] , [PERSON] , Г.О. «Асоціація з пошуку та повернення активів» на своїх сторінках у мережі Інтернет було розповсюджено певну однотипну інформацію відносно позивачів ТОВ ФК «Вей Фор Пей» та [PERSON] , яка на думку позивачі є недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію позивачів, а також такою, що спричинила моральну шкоду. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 05.07.2021 відкрито провадження у справі та вирішено справу слухати в порядку загального позовного провадження. Відповідачі [PERSON] в своїх інтересах та в інтересах ГО «Асоціація з пошуку та повернення активів» надав відзив на позовну заяву в якому проти задоволення позову заперечував в повному обсязі. Зокрема зазначив, що особиста сторінка відповідачів у соціальній мережі Facebook створена для викладу їх особистих думок, міркувань, вподобань та іншого. Вказані сторінки є особистими, а публікації не носять офіційного характеру, та не спрямовані на навмисне спричинення шкоди кому/чому-небудь. На переконання відповідачів наявна інформація жодним чином не порушує честь, гідність та ділову репутацію позивачів, а лише повідомляє про перебіг досудового розслідування кримінального провадження. Також відповідач зазначив, що ані його особиста сторінка, ані сторінка ГО «АППА» не є ЗМІ в розумінні законодавства України. Вимога щодо обов`язкової перевірки достовірності поширеної інформації покладається на журналістів, проте аж ніяк не на звичайних користувачів соціальних мереж, які зареєстрували особисті сторінки для викладу своїх думок. Разом з тим зазначив, що у його розпорядженні перебуває підтверджена інформація, що слідчим суддею Суду Вяземського передмістя Риги, в рамках кримінальної справи, відкритої за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом, накладено арешт на грошові кошти компанії, кінцевим бенефіціарним власником якої є [PERSON] . Підставою для відкриття згаданого кримінального провадження послугували численні грошові перекази від 5 різних офшорних компаній у розмірах, що не відповідали суті діяльності останніх. Варто зауважити, що ці 5 офшорних компаній перебувають під прямим або опосередкованим керівництвом [PERSON] , що може свідчити про навмисне здійснення руху грошових коштів з втратою інформації щодо первісного джерела їхнього походження задля їх майбутньої легалізації. Власне, такої версії притримуються ризькі правоохоронні органи, що і стало базою для формування власної думки відповідача, викладеної у соціальній мережі. Окрім того, на противагу однобічному трактуванню позивачами змісту публікацій, жодна з них не містить у своєму складі недостовірної інформації, адже наявність відкритих кримінальних проваджень на територіях України та Республіки Латвія - встановлені та документально підтвердженні факти, про які відповідач лише повідомив на своїй сторінці, додатково припустивши спосіб вчинених дій, результатом яких є відкриття кримінальних проваджень, що у своїй сукупності не може бути розцінене судом як неправомірні дії, спрямовані на підрив ділової репутації позивачів. У 2014 року з положень Цивільного кодексу України на підставі Закону України від 27 березня 2014 року «Про внёсення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про інформацію» та Закону України «Про доступ до публічної інформації» виключено ч. 3 ст. 277, якою обов`язок доведення достовірності поширеної інформації, покладено на відповідача, тобто на особу, що поширила таку інформацію. Резюмуючи висновки Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у справах № 188/1367/15, № 701/7795/17, № 688/1505/18 саме для позивача діє загальний тягар доведення позову: 1) факту поширення недостовірної інформації; 2) недостовірність цієї інформації. Відповідачі стверджують, що позивачами не доведено факту поширення недостовірної інформації. Окрім того, позивачами також не доведено й факту нанесення шкоди відповідним немайновим благам [PERSON] , адже жодна публікація не містила в собі прямої вказівки на його особистість. Використані формулювання у публікаціях можуть трактуватись у різний спосіб, не несуть собою офіційного посилу чи заклику до вчинення окремого роду дій та ґрунтуються виключно на особистих судженнях, які відповідач вправі висловлювати на своїх особистих сторінках. Позивачі хоч і зазначили про те, що опублікована інформація всіляко вплинула на їхню ділову репутацію та ділові зв`язки, водночас, не вказали в чому саме полягає завдана їм шкода. Відтак відповідач [PERSON] особисто та діючи в інтересах ГО «Асоціація з пошуку та повернення активів» вважає позов не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Відповідач [PERSON] також скористалась своїм правом та направила до суду відзив на позовну заяву в якому позов визнала в повному обсязі та зобов`язалась виконати майбутнє рішення суду добровільно. Позивачі в особі своїх представників зазначили про те, що вони не бажають надавати до суду відповідь на відзив. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 18.10.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін та їх представників прийшов до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню у зв`язку з наступним. В ході розгляду справи досліджені наступні письмові докази та встановлені відповідні обставини. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Вей Фор Пей» зареєстрована на території України та йому присвоєно код 39626179. Кінцевим бенефіціарним власником є [PERSON] (т. 1 а.с. 18-24) Відповідно до листа ГУ ДПС у Запорізькій області від 04.02.2021 № 785/АП/08-01-13-04 встановлено, що станом на 04.02.2021 у ТОВ «Вей Фор Пей» заборгованості з податків, зборів, платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відсутня. (т. 1 а.с. 17) Відповідно до звіту складеного Дочірнім підприємством «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» № 54/2021-ЗВ від 17.02.2021 було проведено фіксацію і дослідження змісту веб-сторінок за адресами у мережі Інтернет: [INFO] (id: [NUMBER] ; далі - досліджувана веб-сторінка № 1), яка містить пост (публікацію) користувача соціальної мережі Facebook з іменем '' [PERSON] ", розміщений останнім [INFO] . Роздруківка файлу фіксації, що містить відображення змісту досліджуваної веб-сторінки № 1, сформованого [INFO] о 12 год. 07 хв.; [INFO] (id: [NUMBER]; далі - досліджувана веб-сторінка № 2), перехід на яку здійснюється за гіперпосиланням: ''Асоціація з пошуку та повернення активів - AППA", розміщеним на досліджуваній веб-сторінці № 1. Роздруківка файлу фіксації, що містить відображення змісту досліджуваної веб-сторінки №2, сформованого [INFO] о 12 год. 19 хв.; [INFO] (id: [NUMBER] ; далі - досліджувана веб-сторінка № 3), яка є сторінкою користувача соціальної мережі Facebook з іменем '' [PERSON] ". Роздруківка файлу фіксації, що містить відображення змісту досліджуваної веб-сторінки №3, сформованого [INFO] о 12 год. 21 хв.; [INFO] (id: [NUMBER] ; далі - досліджувана веб-сторінка № 4), яка містить пост (публікацію) користувача соціальної мережі Facebook з іменем '' [PERSON] " розміщений останнім [INFO] . Роздруківка файлу фіксації, що містить відображення змісту досліджуваної веб-сторінки № 4, сформованого 12 лютого І 2021 року о 16 год. 14 хв.; [INFO] (id: [NUMBER] ; далі - досліджувана веб-сторіика № [NUMBER] ) , яка є сторінкою користувача соціальної мережі і Facebook з іменем " [PERSON] ". Роздруківка файлу фіксації, що містить і відображення змісту досліджуваної веб-сторінки № 5, сформованого 12 лютого 2021 року о 18 год. 45 хв. (т.1 а.с. 34-55) В результаті вказаного дослідження дійсно було встановлено наявність на сторінках відповідачів у соціальній-мережі Facebook відповідних записів, які позивачі вважають такими, що не відповідають дійсності та порушують їх честь, гідність та ділову репутацію. А також те, що доступ до вказаних сторінок є вільним, тобто вони доступні необмеженій кількості осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. З огляду на вищевикладене, враховуючи подані заяви по суті справи та пояснення надані в ході судового розгляду, суд приходить до висновку про те, що відповідачами [PERSON] , [PERSON] , ГО «АППА» у мережі Інтернет на сайті Facebook на власних сторінках, ними особисто були розміщені відповідні публікації, а саме: на сторінці ГО «АППА» за посиланням [INFO] - «Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА»; на сторінці ГО «АППА» за посиланням [INFO] - «Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. Детальніше про справу трохи згодом». на сторінці [PERSON] за посиланням [INFO] - «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» NQ [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це есе наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)». на сторінці [PERSON] за посиланням: [INFO] - «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи №1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» Ns [NUMBER], відкритому в банку «ReНити Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це все наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)». Вказані Інтернет-сторінки також були скопійовані та збережені на DVD-R диску Axent, який було оглянуто в ході розгляду справи (т. 1 а.с. 58) Суд не має сумнівів того, що вказані публікації належать безпосередньо відповідачам, оскільки це було визнано ними особисто в ході судового розгляду, і це не суперечить іншим доказам по справі. Відповідно до довідки серії ІІА № 2462196 виданої МВС України встановлено, що станом на 21.05.2021 [PERSON] , [INFO] , на території України до кримінальної відповідальності не притягався, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. (т. 1 а.с. 81). В судовому засіданні був досліджений висновок експерта № 056/129 від 07.06.2021 відповідно до якого встановлено, що 1.Текстові матеріали, надані для експертизи, містять інформацію про те, що [PERSON] здійснив незаконне привласнення (крадіжку) коштів. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: 1.Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА… ([INFO]). 2.Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, викрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. [INFO]. 2.Текстові сегменти, зазначені у відповіді на питання 1, містять інформацію про те, що [PERSON] здійснив незаконне привласнення (крадіжку) коштів, виражену у формі фактологічних тверджень. 3.Текстові матеріали, надані для експертизи, містять інформацію про те, що [PERSON] є учасником легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» № [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . ( [INFO] а також [INFO] ); Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. ([INFO]). 4.Текстові сегменти, зазначені у відповіді на питання 3, містять інформацію про те, що [PERSON] є учасником легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом, виражену у формі фактологічних тверджень. 5.Інформацію про [PERSON] , що виражена у формі тверджень і може бути принизливою для його честі й гідності і завдавати шкоди його діловій репутації, містять такі текстові сегменти: Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА .... ([INFO]). Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. ([INFO]). Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» № [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] ( [INFO] а також [PERSON] [NUMBER] ). 6.Текстові матеріали публікацій, оприлюднених в мережі Фейсбук за посиланнями [INFO] [INFO] [INFO] та [INFO] , містять негативну інформацію про ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕИ», бенефіціарним власником якої є [PERSON] .. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА .... ([INFO]. Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. ([INFO]). Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» № [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . ( [INFO] ). Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Pay» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». ([INFO]). 7.Текстові матеріали Публікацій містять негативну інформацію про ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», бенефіціарним власником якої є [PERSON] , виражену і у формі фактологічних тверджень, і у формі оцінного судження. У формі фактологічних тверджень негативну інформацію про ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», бенефіціарним власником якої є [PERSON] , виражено в таких текстових сегментах: Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме еони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА .... ([INFO]). Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. ([INFO] Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» № [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] ( [INFO] а також [INFO] У формі оцінного судження негативну інформацію про ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», бенефіціарним власником якої є [PERSON] , виражено в такому текстовому сегменті: Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано TQB «ФК «Вей Фор Пей». ([INFO]). 8.Інформацію про ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», бенефіціарним власником якої є [PERSON] , яка може завдавати шкоди діловій репутації ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», що виражена у формі тверджень і може бути завдавати шкоди діловій репутації ТОВ Фінансова компанія «ВЕЙ ФОР ПЕЙ», містять такі текстові сегменти: Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА .... ([INFO]). Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. ([INFO]). Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» № [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] ( [INFO] а також [INFO] ). (т. 1 а.с. 138-189) Відповідно до Статуту ГО «Асоціація з пошуку та повернення активів», затверджений рішенням установчих зборів засновників, згідно до протоколу № 1 від 21.12.2017 та витягу з ЄДРПОУ встановлено, що одним з засновників та керівником вказаної громадської організації є відповідач [PERSON] (т. 1 а.с. 213-229). Відповідно до копії витягу з ЄРДР № 32020100000000603 від [INFO] встановлено, що СУ ГУ Державної фіскальної служби у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення за ч. ст. 212 КК України за заявою [PERSON] про те, що на території України у період з 2018 року по теперішній час, службові особи ТОВ «ФК «Вей Фор Пей» шляхом проведення фінансово-господарських операцій, умисно ухилились від сплати податків, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у значних розмірах. (т. 1 а.с. 232) Відповідно до копії рішення судді Судової колегії у кримінальних справах Ризького окружного суду Смаіди Глязере від 09.11.2018, яке переклад якого здійснено перекладачем Полєхіною А.В. та посвідчена приватним нотаріусом Литвиною Л.О. за № 41403, відповідно до якого вбачається, що рішення слідчого судді Суду Відземського передмістя міста Риги Анни Михайлової від 29.08.2018 про накладення арешту на грошові кошти Fortress Finance INC в розмірі 3 970 646,04 Євро залишено без змін. Крім того, вказаним рішення встановлено, що єдиним істинним вигодонабувачем товариства Fortress Finance INC є [PERSON] (т. 1 а.с. 233-238). Згідно до результатів лінгвістичної експертизи проведеної кандидатом філологічних наук, доцентом кафедри української філології та славістики Київського національного лінгвістичного університету, відповідно до висновків якої слово скидається входить до активного словникового складу сучасної української літературної мови; у запропонованому фрагменті тексту, де трапляється слово скидається, воно становить головну частину складнопідпорядного речення з підрядною з`ясувальною, де це дієслово реалізує своє значення вірогідності, припущення і є способом передачі оціночного судження відповідача [PERSON] (т. 2 а.с. 65-69) Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) і частинами другою та третьою статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. У пункті 1 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Згідно із частиною першою статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. У статті 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. За змістом ст. 91 Цивільного кодексу України юридична особа так само як і фізична особа має право на спростування недостовірної інформації відповідно до ст. 277 цього Кодексу та право на недоторканість ділової репутації відповідно до ст. 94, 299 вказаного Кодексу. Під діловою репутацією юридичної особи розуміється оцінка її їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин (п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 N 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи"). У відповідності до ст. 200 Цивільного кодексу України та ст. 1 Закону України "Про інформацію" інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про інформацію" кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Як установлено ст. 1 Закону України "Про телекомунікації" "Інтернет - всесвітня інформаційна система загального доступу, яка логічно зв`язана глобальним адресним простором та базується на Інтернет-протоколі, визначеному міжнародними стандартами". Пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України "Про інформацію" визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону. Отже, інформація яка поширюються через мережу Інтернет орієнтована на необмежене коло осіб, відповідно є масовою інформацією. Інтернет-видання (веб-сайт) є засобом, призначеним для публічного поширення друкованої або аудіовізуальної інформації, а відповідно є засобом масової інформації. Термін "засіб масової інформації" є ширшим, аніж термін "друкований засіб масової інформації", тому їх не можна розглядати як тотожні, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин норм Закону України "Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні". Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право (п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 N 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи"). За відсутності хоча б однієї з наведених обставин підстав для задоволення позовних вимог не має. Підстави та порядок спростування недостовірної інформації визначені статтею 277 Цивільного кодексу України. Так, у відповідності до частин 1, 4 7 ст. 277 Цивільного кодексу України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. В силу положень частин 1, 2 статті 30 Закону України "Про інформацію" ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Згідно з ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Стаття 10 передбачає різницю між "інформацією" та "ідеями". Свобода висловлювань не обмежується фактичними даними, які можна підтвердити. Вона включає також погляди, критику, припущення. Таким чином, гарантії статі 10 цієї Конвенції поширюються не тільки на "правдиву", тобто таку, що ґрунтується на фактах, інформацію. Особа, що висловила свої погляди, а не факти, не повинна доводити їх правдивість - це є порушенням статті 10 Конвенції. (Справа ЄСПЛ "Торгіерсон проти Ісландії" від 25.06.92). Незважаючи на існування фактів, які може бути доведено, правдивість оціночних суджень неможливо довести (Справа ЄСПЛ "Лінгенс проти Австрії"). Окрім того, свобода журналістських висловлювань також припускає певний ступінь перебільшення чи навіть провокацій. (Справа ЄСПЛ "Прагер и Обершлік проти Австрії" від 26.04.95). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лінгенс проти Австрії" зазначено, що необхідно розрізняти факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. В той же час, фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дюльдін і Кіслов проти Росії" зазначено: "37. Суд знову повторює, що свобода вираження являє собою одну з найважливіших основ демократичного суспільства та одну з базових умов його прогресу. Відповідно до ч. 2 ст. 10 (Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), вона стосується не лише "інформації" або "ідей", які сприймаються схвально або вважаються необразливими, або не викликають інтересу, але й тих, що ображають, шокують або непокоять. Такими є вимоги плюралізму, толерантності та свободи поглядів, без яких не існує "демократичного суспільства". Обов`язок доведення, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача. В свою чергу, позивач повинен довести факт поширення такої інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Відповідач [PERSON] стверджує, що інформація яка була поширена ним та ГО «АППА» на сайті «FacebooK» в мережі Інтернет не призначалась для розповсюдження є його особистою думкою. Крім того, відповідач [PERSON] зазначає, що інформація яка поширена ним особисто та ГО «АППА» на сайті «FacebooK» в мережі Інтернет відповідає дійсності, оскільки підтверджується наданими ним доказами, дослідженими в судовому засіданні. Вказані доводи відповідачів відхиляються судом у зв`язку з наступним. Так судом встановлено, що сторінки [PERSON] та ГО «АППА» у мережі Інтернет на сайті «FacebooK» є вільними для доступу та перегляду, що підтверджується звітом ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму « Український центр підтримки номерів і адрес» від 17.02.2021 №54/2021-ЗВ, відповідно до якого до вказаних сторінок має доступ невизначена кількість користувачів сайту «FacebooK», тобто на переконання суду має місце поширення інформації. Крім того, слід зазначити, що відповідно до п. 3.2.5 Статуту ГО «АППА» метою та напрямом діяльності організації серед іншого є збирання, обробка, та поширення інформації. Що стосується доводів відповідачів про те, що поширена інформація відносно [PERSON] є достовірною, оскільки підтверджується рішенням судді Судової колегії у кримінальних справах Ризького окружного суду та витягом з ЄРДР слід зазначити, що в матеріалах справи не міститься жодного доказу який би вказував на вчинення позивачем [PERSON] крадіжки грошових коштів, як про це зазначено на Інтернет сторінці ГО «АППА» в мережі «FacebooK». Натомість надана позивачем довідка МВС підтверджує, що [PERSON] станом на час спірної публікації взагалі не притягався до кримінальної відповідальності. У зв`язку з чим суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в частині визнання недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] інформацію, поширену ГО «АППА», у наступній статті опублікованій [INFO] на сторінці ГО «АППА» в «Facebook» в мережі Інтернет за посиланням [INFO]: «Поки прокуратура намагається зрозуміти, як саме вони повертатимуть в Україну вкрадені [PERSON] кошти, читайте статтю голови АППА про діяльність АРМА». Що стосується інших позовних вимог, суд прийшов до наступних висновків. Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Результати лінгвістичної експертизи проведеної кандидатом філологічних наук, доцентом кафедри української філології та славістики Київського національного лінгвістичного університету б/н, які містяться у т. 2 на а.с. 65-69 вказаним вимогам ЦПК України не відповідають, а відтак не можуть бути використані судом саме як висновок експерта, та до уваги не приймаються. В частині позовних вимог які стосуються визнання недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутації позивачів інформацію: опубліковану [INFO] на сторінці [PERSON] в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO] а саме: «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи № 1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» NQ [NUMBER], відкритому в банку «Reitumu Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це есе наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)». опубліковану [PERSON] 12.02.2021 на сторінці в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням: [INFO] , а саме: «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи №1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» Ns [NUMBER], відкритому в банку «ReНити Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] . Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей». Ось це все наразі і розслідується + відчуваємо підтримку з Офісу, адже рік тому мав місце візити Президента України в Латвію, де обговорювалася в тч проблема пошуку й повернення активів. [PERSON] #пошуктаповернення. Асоціація з пошуку та повернення активів - АППА Громадська рада при [PERSON] помогайте!)», суд прийшов до наступних висновків. Так інформація розповсюджена відповідачами а саме: «Справа [PERSON] в рамках пошуку й повернення активів з Латвії. Правоохоронними органами Республіки Латвії у серпні 2018 року в межах кримінальної справи №1181601618 за фактом легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку юридичної особи «Fortress Finance INC» Ns [NUMBER], відкритому в банку «ReНити Banka», арештовано значну суму грошових коштів, а саме: 3 970 646,04 EUR. Господарська діяльність «Fortress Finance INC» полягає у наданні рекламних та маркетингових послуг, кредитуванні пов`язаних підприємств, а кінцевим винагородоодержувачем є [PERSON] .» не є недостовірною, оскілки її джерелом є рішення судді Судової колегії у кримінальних справах Ризького окружного суду від 09.11.2018 копія якого досліджена в судовому засіданні. Натомість у іншій частині вказаної статті, а саме: «Скидається, що задля укриття злочинних схем несплати податків в Україні та подальшого виведення незаконно отриманих грошових коштів через підконтрольні юридичні особи, у тому числі, через зони низької податкової юрисдикції, було створено платіжну систему «Way For Рау» («Вей фор пей»), для якої зареєстровано ТОВ «ФК «Вей Фор Пей», автором використовується слово «скидається», що на переконання суду свідчить про те, що вказане є особистою думкою автора, виражену у форі оціночного судження, що також узгоджується з висновком експерта № 056/129 від 07.06.2021, у зв`язку з чим в цій частині позов не підлягає задоволенню. Щодо позовних вимог в частині визнання недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] інформацію опубліковану [INFO] на сторінці ГО «АППА» в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO], а саме: «Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. Детальніше про справу трохи згодом», суд звертається до принципу більшої вірогідності, до якого вже звертався Верховний Суд, зокрема, у Постанові Верховного Суду у справі № 921/319/17-г/11 (11/Б-1042 (337/7-10) від 12.04.2018 року. В практиці Європейського суду з прав людини також трапляються рішення, в яких суд посилається на баланс вірогідностей задля оцінки обставин у справі. Так, зокрема, у рішенні від 23.08.2016 р. (заява N 59166/12) Дж. К. та Інші проти Швеції (J.K. AND OTHERS v. SWEDEN) Європейський суд з прав людини наголошує, що "У країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри". Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Оцінюючи інформацію розповсюджену ГО «АППА» в «FacebooK» в мережі Інтернет за посиланням [INFO], а саме: «Справа [PERSON] рухається Нарешті - внесено в ЄРДР Попереду - невідкладні слідчі дії. Кошти, вкрадені з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії, підлягають поверненню. Детальніше про справу трохи згодом» суд не погоджується з доводами позивачів про те, що вказана інформація не вказує на те, що саме [PERSON] , а так само ТОВ «ФК «Вей Фор Пей» були викрадені гроші з Державного бюджету та «відмиті» в Латвії. Також суд не погоджується з висновком експерта № 056/129 від 07.06.2021 в цій частині, на переконання суду доводи позивача про те, що вказана розповсюджена інформація стосується його та в ній міститься твердження про те, що саме [PERSON] вчинив крадіжку грошей з Державного бюджету є лише припущенням позивача. Суд не переконаний в тому, що будь-яка стороння особа, яка не має іншої інформації з цього приводу, зможе впевнено стверджувати, про те, що саме [PERSON] вкрав гроші. Вислів «Справа [PERSON]» не є звинуваченням саме позивача у викраденні грошей. Відтак, суд

Outcome: partial