Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-16 00:00:00

16.03.2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що він є власником трьохкімнатної квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. 09.09.2019 року його квартиру з вини відповідача було затоплено, що підтверджується актом, складеним комісією працівників КП ФМР «Фастівська ЖЕК». Причина залиття - розрив колби фільтра очищення води на кухні власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . Сума завданих збитків становить 128400,00 грн. Відповідач, з вини якого завдано шкоду, не має наміру відшкодовувати завдані матеріальні збитки, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30.03.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25.05.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09.07.2020 року залучено до участі у справі в якості співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2020 року провадження у справі було зупинено у зв`язку з призначенням судової будівельно-технічної експертизи. 30.09.2021 року до суду надійшов висновок експерта від 17.09.2021 № 21181/20-44/21182/20-31, за результатами проведеної судової будівельно-технічної та трасологічної експертизи. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2021 року провадження у справі поновлено. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.10.2021 року залучено до участі у справі, як співвідповідача Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора». 02.12.2021 року, через канцелярію суду від представника відповідача КП ФМР «Фастівська ЖЕК» надійшов відзив на позовну заяву в якому представник проти позовних вимог заперечувала в повному обсязі та зокрема і в частині залучення в справі в якості співвідповідача КП «Фастівська ЖЕК», оскільки вимоги до співвідповідача не заявлено, а тому залучення є безпідставним. Також вважає, що згідно позовної заяви та додатків долучених до неї, позовні вимоги є необґрунтованими, безпідставними та недоведеними, спосіб захисту вибраний позивачем не вірний. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав викладених в позовній заяві, а також зазначив, що позивач є власником трьох кімнатної квартири. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі цього ж будинку. 09.09.2019 року з вини відповідача квартиру позивача було затоплено. Актом від 09.09.2019 року, складеного комісією працівників ЖЕК, було зафіксовано обставини залиття. Причиною залиття зазначено - аварія на системі холодного водопостачання розлив колби фільтра очищення води на кухні власника квартири відповідача. Після зазначеної події позивач звернувся до відповідача яка повідомила про відшкодування нею шкоди але в розмірі 5000 грн. таким чином відповідач [PERSON] , визнала факт залиття нею квартири позивача але кошти так і не відшкодувала в зв`язку з чим, позивач звернувся до експерта-оцінювача для встановлення розміру дійсної шкоди. Після огляду спеціалістами дійсно було встановлено залиття квартири і розмір спричиненої шкоди становить 128400 грн, яку просить стягнути з відповідачів. Разом з тим, ним заперечується висновок експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.09.2021 року за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та трасо логічної експертизи так як, судом було винесено ухвалу про призначення судово-будівельної експертизи, а отже експерт вийшов за рамки призначеної експертизи. Вважає даний висновок є неналежним доказом. Що стосується заперечень з боку відповідача про розмір шкоди завданої залиттям то необхідно зазначити, що відповідачами не спростовано даний висновок і суду не надано підтвердження іншого розміру шкоди. Залучений до справі співвідповідач «Фастівська ЖЕК» несе також відповідальність за нанесену шкоду так, як є будинкоутримувачем. В судовому засіданні представник відповідачів [PERSON] позовні вимоги не визнала та в їх задоволенні просила відмовити при цьому, зазначила, що дійсно відповідачі є власниками квартири [ADDRESS] . Як підставу для задоволення позову позивачем надано Акт про залиття аварії, що трапилася на системі центрального опалення гарячого водопостачання. Однак вважає, вказаний акт не може бути належним доказом, оскільки не відповідає вимогам Додатку №4 до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій де зазначено, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони є обов`язковою. Крім того до даного акту обов`язково повинно бути доданий акт збитків внаслідок залиття, який відсутній в матеріалах справи. За результатами експертизи розрив фільтра очищення води є гідравлічний удар. Таким чином, позивачем не доведена вина відповідачів в спричиненні залиття квартири. На час залиття квартири відповідачі були відсутні в квартирі та поза межами Київської області. З огляду на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами вину відповідачів у заподіянні шкоди затопленням її квартири, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, розмір такої шкоди, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди задоволенню не підлягають. В судовому засіданні представник відповідача КП «Фастівська ЖЕК - Поспішна Т.І. позовні вимоги не визнала та в їх задоволенні просила відмовити з підстав зазначених у Відзиві. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. При розгляді справи, судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 19.01.1994 року [PERSON] , позивачу по справі, та членам його сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , належить квартира [ADDRESS] . Відповідно до договору міни посвідченого 05.09.2013 року приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишовою О.А., зареєстрованого в реєстрі за № 2346, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] стали власниками трикімнатної квартири [ADDRESS] . 09.09.2019 року відбулося залиття кватири позивача. Комісією у складі головного інженера виконавця послуг Жорник С.М., майстра технічної дільниці [PERSON] , в.о. майстра ремонтної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 09.09.2019 року, відповідно до якого встановлено, що 09.09.2019 року залиття квартири [ADDRESS] сталось внаслідок розриву колби фільтра-очищення води на кухні власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно зі статтею 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до статті 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 201/658/16-ц. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). 16.09.2019 року між ТзОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» в особі директора Ляш О.С. та [PERSON] було укладено договір № 062 про надання оціночних послуг. Відповідно до п.2.1 Договору, об`єктом даної оцінки являється квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Метою оцінки є визначення вартості проведення відновлювальних робіт після залиття (потопу) об`єкта, вказаної квартири. Згідно з висновком про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , складеного 25.09.2019 року ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки», за замовленням [PERSON] від 16.09.2019 року, вартість проведення відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) становить 128400,00 грн. Посилання представника відповідачів про те, що до акту не додано акт збитків внаслідок залиття, та те, що акт складено без участі відповідачів, а отже, акт не відповідає формі, яка передбачена Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, не є беззаперечним доказом у справі, суд не бере до уваги. Так, згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма даного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. У даному акті зазначена дата його складення; обов`язкового складення актів безпосередньо у момент залиття Правила не вимагають. Заперечуваний Акт про залиття, складений за відсутності власників квартири [ADDRESS] , однак, при розгляді справи представником відповідачів зазначалося, що на момент залиття квартири позивача, відповідачі були відсутні та перебували за межами Київської області. При цьому в матеріалах справи наявний лист адресований мешканцям квартири [ADDRESS] (квартира позивача) в якому відповідач [PERSON] , власник квартири [ADDRESS] за тією ж адресою, доводить до відома, що 09.09.2019 року на момент затоплення та складання акту ЖЕКу була у від`їзді. Також, зазначила, що недбальства з її сторони не було, затоплення відбулося в наслідок розриву колби фільтру води. Для врегулювання даної ситуації пропонує відшкодування у розмірі 5000 грн. Отже, відповідач [PERSON] підтвердила про відсутність її при складанні акту і даний факт підтвердила в судовому засіданні представник відповідачів. Крім цього, в Правилах йде мова про присутність зацікавлених осіб від певної сторони, а не обов`язок присутності особисто. Акт складений працівниками обслуговуючого будинку підприємства, які уповноважені законом здійснювати огляд (обстеження) квартири, акт підтверджує факт залиття квартири позивача та її причину внаслідок - розрив колби фільтра очищення води на кухні відповідача. Даний факт підтверджується висновком експертів за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та трасологічної експертизи від 17.09.2021 року № 21181/20-44/21182/20-31, де зазначено, що на поверхнях та деталях фільтра очищення води, вилученого у квартирі [ADDRESS] , відсутні які-небудь пошкодження або сліди дії стороннього предмету (сторонніх предметів). Розрив, а саме - наскрізна тріщина з`єднувального кільця (муфти) колби фільтра очищення води, утворений в результаті його перерозтягнення, під дією тиску води на нього зсередини у двох протилежних напрямках із силою, що перевищує міцність матеріалу (полімеру) з якого його виготовлено. Вказаний розрив міг статися при перевищенні тиску води направленому зсередини фільтру назовні, зокрема, наприклад, в результаті такого явища, як гідравлічний удар. Згідно вказаного акту в результаті залиття було залито: Кухя: частково стіни із шпалерами, стеля пофарбована фарбою «Емаль», підлога з утепленим лінолеумом, кухонні меблі, килим, електроканали; Коридор: частково стеля і стіни із шпалерами, підлога покрита утепленим лінолеумом, килимові доріжки, меблі, електричні канали; Кімната № 1: частково стеля і стіни із шпалерами, підлога покрита утепленим лінолеумом, меблі, килим.; Кімната № 2: частково стеля і стіни із шпалерами, підлога покрита утепленим лінолеумом, меблі, килим, електроканали; Кімната № 3: частково стеля і стіни із шпалерами, електроканали; Ванна кімната та туалет: стеля пофарбована емалю. Будь-яких доказів на спростування зазначених у актах відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідачі та їх представник не надали. З огляду на викладене доводи про неналежність і недопустимість вказаного акту та не підтвердження ним вини зі сторони відповідачів у залитті належної позивачу квартири є помилковими. Такої ж позиції відносно затвердження акту дотримався Верховний Суд, що викладена у постанові від 19.02.2020 (справа № 201/658/16-ц, провадження № 61-40389св18. В силу вимог ст. 319 ЦК України, ст. 151 ЖК УРСР, Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та ч. 1 ст. 1166 ЦК України саме власник квартири, будучи зобов`язаним утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі, зобов`язаний відшкодувати майнову та моральну шкода, спричинену позивачу пошкодженням його майна. Верховний Суд у постанові від 11 грудня 2018 року у справі справа №759/4781/16-ц, провадження № 61-9338св18, дотримуючись правової позиції, дійшов висновку, що з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до положень ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Чинним ЦПК України закріплено чотири критерії доказів, а саме: належність, достовірність, достатність та допустимість, за наявності в сукупності яких суд враховує такий доказ на підтвердження чи спростування відповідної обставини справи. Згідно з ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Вказане положення законодавства кореспондується із законодавчо закріпленим в ч.1 вказаної статті обов`язком кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин 2 та 3 статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Позивачем доведено наявність шкоди і її розмір. Відповідачами та їх представником не було спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача та не надано інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоч це є процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди; не скористалися своїм правом щодо доведення відсутності їх вини у залитті квартири позивача. Відтак, відповідачі несуть відповідальність за заподіяну шкоду внаслідок залиття. Пояснення, твердження сторони відповідача не є доказами, які беззаперечно є підставами для звільнення відповідача від відповідальності за спричинену шкоду позивачам. Разом з тим, суд не приймає до уваги позовну вимогу позивача про стягнення матеріальних збитків та відшкодування матеріальної шкоди з відповідача - КП «Фастівська ЖЕК» та вважає дана вимога є необґрунтованою без належних доказів. Як зазначено в статті 319 ЦК України власність зобов`язує. На власника квартири покладається обов`язок утримувати належне йому майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Під час розгляду справи було встановлено, що власниками трикімнатної квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Дана квартира знаходиться поверхом вище від квартири позивача і в судовому засіданні встановлено, що 09.09.2019 року відбувся розрив фільтра очищення води на кухні власника квартири [ADDRESS] , дані обставини підтвердженні письмовими доказами і не заперечуються представником відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . При розгляді справи позивачем та його представником не були надані суду належні докази, що підтверджують вину відповідача - КП «Фастівська ЖЕК», що полягає у вчиненні бездіяльності або неправомірних дій, що призвели до спричинення позивачу матеріальної шкоди, а тому в цій частині позову слід відмовити. Згідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи законодавець відніс витрати на професійну правничу допомогу; витрати із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертизи щодо здійснюється за ухвалою суду; пов`язані з витребуванням доказів, проведення огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. В своїй позовній вимозі позивач просить стягнути з відповідачів судові витрати в розмірі 1284 грн як сплачений судовий збір та 3800 грн в рахунок повернення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, а саме витрати, які поніс позивач з проведенням ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» для встановлення розміру вартості відновленого ремонту після залиття для відшкодування матеріальних збитків на його проведення. Разом з тим, суд зазначає, що проведення оцінки вартості відновлюваного ремонту було здійснено позивачем до подачі позову до суду і не є витратами, які віднесено до судових витрат, а тому в цій частині позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1284,00 грн.

Outcome: partial