Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі батька у вихованні, спілкуванні з малолітнім сином. В позовній заяві посилався на те, що він перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Шлюб за рішенням Київського районного суду м. Полтави від 24.04.2019 року було розірвано. Від даного шлюбу вони мають спільну дитину - сина [PERSON] , [INFO] . На даний час дитина проживає з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . З моменту розірвання шлюбу на його зустрічі з дитиною постійно намагалась вплинути відповідач, не даючи йому гуляти з дитиною, обмежуючи у спілкуванні, чинячи перешкоди у влаштуванні його до дитячого садка чи на дитячі гуртки. У зв`язку з цим рішенням виконавчого комітету Київської районної у м. Полтаві ради №175 від 28.07.2020 року, за його заявою батькові було встановлено графік спілкування з дитиною. Але відповідач продовжувала чинити перешкоди в спілкуванні позивача з сином. Встановлений органом опіки та піклування графік не виконувала. Тому позивач просив суд усунути перешкоди [PERSON] у спілкуванні та вихованні сина [PERSON] , [INFO] , встановивши спосіб участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні сина [PERSON] шляхом надання систематичних побачень з дитиною наступним чином: необмежене спілкування з сином засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування, відповідно до графіку дитини його віку; вільне спілкування за місцем проживання батька за адресою: [ADDRESS] , кожної першої та третьої неділі тижня починаючи з п`ятниці 17.00 годин до неділі 20.00 годин, включно; будні дні щотижня: вівторок, середа, четвер - спілкування з дитиною, без участі матері [PERSON] , починаючи з 17.00 годин до 20.00 годин, включно; вільне спілкування за місцем проживання батька за адресою: [ADDRESS] , кожної другої та четвертої неділі тижня починаючи з п`ятниці 17.00 годин до суботи 12.00 годин; у літній період, та на період літніх канікул (з червня по серпень включно) - вільне спілкування та відпочинок на території батька за адресою: [ADDRESS] , протягом 45- ти календарних днів, за попереднім погодженням з матір`ю дитини [PERSON] , відповідного місяця; додаткові дні спілкувань: 2й день після Нового року, Різдва Христового, Великодня, з 10.00 годин до 20.00 годин на території батька за адресою: [ADDRESS] . Також просив стягнути з відповідача на його користь понесені ним судові витрати. Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 01 липня 2021 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Відповідач [PERSON] звернулась до суду з зустрічним позовом до позивача про визначення місця проживання з матір`ю. У зустрічній позовній заяві зазначила, що 07 вересня 2016 року було укладено шлюб між нею та [PERSON] . У шлюбі у них народився син: [PERSON] , [INFO] . 24 квітня 2019 року рішенням Київського районного суду м. Полтави шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішенням виконавчого комітету Київської районної в м. Полтаві ради від 28.07.2020 встановлено [PERSON] графік для спілкування з сином [PERSON] . [PERSON] та її син [PERSON] зареєстровані та проживали за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належить на праві власності батькові відповідача. [PERSON] народилась та проживала в Білозерському районі Херсонської області, там наразі і проживають її батьки. Необхідність проживати в м. Полтаві була зумовлена одруженням з позивачем та народженням дитини. З червня 2021 року відповідач разом з дитиною переїхала жити в своє рідне містечко до своїх батьків, та проживає за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] намагалася зареєструвати своє місце проживання за вищевказаною адресою але їй було відмовлено, через те, що в м. Полтаві не може залишитись бути прописаним одна малолітня дитина, а згода батька на зміну реєстрації місця проживання дитини відсутня. [PERSON] зверталась до [PERSON] з проханням надати згоду на реєстрацію місця проживання сина [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Але позивач такої згоди не надав. [PERSON] запевняє позивачку, що він її змусить переїхати в м. Полтаву і тут продовжувати жити, бо йому так зручно. Дану інформацію він передає через спільних знайомих. Тому позивач просила суд визначити місце проживання [PERSON] [INFO] , разом із матір`ю [PERSON] , стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] усі понесені нею судові витрати на правничу допомогу та оплату судового збору. Також сторонами суду подано такі заяви по суті справи: позивачем [PERSON] відзив на зустрічну позовну заяву, у якій він проти зустрічних позовних вимог заперечив (т.1 а.с. 164 172), заперечення на відповідь на відзив (т. 2 а.с. 43 49); відповідачем [PERSON] відзив на позовну заяву [PERSON] , у якому вона просила відмовити в задоволенні позову (т.1 а.с. 91-101), відповідь на відзив [PERSON] на зустрічну позовну заяву [PERSON] , у якій вона просила визначити місце проживання дитини з нею (т.1 а.с. 223-236). Ухвалою суду від 26 липня 2021 року зустрічний позов [PERSON] до\~ [PERSON] про\~визначення місця\~проживання дитини\~з матір`ю об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі батька у вихованні, спілкуванні з малолітнім сином (т.1 а.с. 143). Цією ж ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, залучено як орган опіки та піклування Білозерську районну державну адміністрацію, яку зобов`язано надати висновок щодо розв`язання спору, визначення місця проживання дитини та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною. Ухвалою суду від 18 серпня 2021 року до участі у справі залучено Виконавчий комітет Білозерської селищної ради як орган опіки та піклування в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, замість Білозерської районної державної адміністрації, що перебуває в стані припинення. Зобов`язано Виконавчий комітет Білозерської селищної ради як орган опіки та піклування надати висновок щодо розв`язання спору, визначення місця проживання дитини та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною (т.1 а.с. 185). Ухвалою суду від 18 жовтня 2021 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про виклик в судове засідання та допит свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Задоволено клопотання представника позивача адвоката Маліннікової Д.К. про долучення до матеріалів справи письмових доказів. Відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Маліннікової Д.К. про визнання явки відповідача [PERSON] в судове засідання обов`язковою, відмовлено в задоволенні клопотання позивача [PERSON] про призначення судово-психологічної експертизи та в задоволенні клопотання представника відповідача, адвоката Хворост Д.М., про витребування доказів (т.2 а.с. 29-30). Ухвалою суду\~від 20\~грудня 2021\~року до\~участі у\~справі в\~якості третьої\~особи,\~що не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмету спору,\~залучено на\~стороні відповідача виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради як орган опіки та піклування замість Виконавчого комітету Білозерської селищної ради. Зобов`язано виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради як орган опіки та піклування надати висновок щодо розв`язання спору, визначення місця проживання дитини та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною (т.2 а.с.100-101). Ухвалою суду від 30 грудня 2021 року відмовлено задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення його позову до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі батька у вихованні, спілкуванні з малолітнім сином. Інші заяви по суті спору та клопотання учасники справи суду не подавали. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] первісний позов підтримали в повному обсязі. Посилаючись на те, що позов ними подано ще під час поживання відповідача з дитиною у м.Полтаві, позовних вимог не змінювали та просили задовольнити. Хоча у заявах по суті справи проти зустрічних позовних вимог вони заперечували, в судовому засідання пояснили, що не заперечують проти визначення місця проживання дитини з матір`ю, але з обов`язковою вказівкою місця проживання дитини. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні проти первісного позову заперечили, посилаючись на те, що відповідачем не чинилися та не чиняться перешкоди у спілкуванні позивача з сином. Зустрічний позов підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладені в зустрічній позовній заяві обставини. Просили визначити місце проживання дитини з матір`ю без зазначення адреси проживання. Після оголошеної судом перерви [PERSON] в судове засідання не з`явилась, представництво її інтересів в суді здійснювала адвокат Хворост Д.М. Треті особи\~органи опіки\~та піклування: Виконавчий комітет Київської районної у м.Полтаві ради та Виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради в судове засідання своїх представників не направили, звернулись до суду з клопотаннями про розгляд справи за відсутності їх представників. При цьому Виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради як орган опіки та піклування за місцем проживання дитини надав висновок щодо розв`язання спору, визначення місця проживання дитини та способів участі батька у вихованні дитини. Враховуючи відсутність підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що в засідання не з`явились. Суд, заслухавши сторони та їх представників, дослідивши докази у справі, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що сторони, [PERSON] та [PERSON] , з 07 вересня 2016 року перебували зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Київського районного суду м. Полтави від 24 квітня 2019 року у справі №552/1576/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу (т.1 а.с.19). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Вказана обставина підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 07 березня 2017 року Київським районним у м. Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області (т. 1 а.с.18). На час звернення позивача з позовом до суду дитина проживала з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою також зареєстровано місце проживання малолітнього [PERSON] , що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи від 20 вересня 2017 року №16-18/12-737 (т. 1 а.с.105). Як повідомила суду відповідач, у зв`язку з тим, що після розірвання шлюбу вона фактично залишилася у м.Полтаві сама, без підтримки рідних та близьких, у червні 2021 року разом з дитиною вона переїхала на проживання до своїх батьків за адресою: [ADDRESS] . Під час розгляду справи представник відповідача повідомила суду, що у зв`язку з закінченням ремонту та створенням необхідних умов для проживання дитини відповідач разом з дитиною переїхала до іншого житла, а саме до квартири за адресою: [ADDRESS] , що придбана її батьком. Судом встановлено, що на час розгляду справи дитина проживає за адресою: [ADDRESS] . Крім пояснень представника відповідача вказана обставина підтверджується дослідженими судом доказами, а саме актом обстеження умов проживання малолітнього [PERSON] , складеного службою у справах дітей Суворовської районної у м.Херсоні ради 24 січня 2022 року. Згідно вказаного акту житло розміщене на 1 поверсі 9-поверхового будинку, складається з двох кімнат, кухні, коридору, санвузол окремий. Водо-, електропостачання, централізоване опалення. Умови проживання: двокімнатна квартира з вигодами, зроблено сучасний ремонт, в наявності меблі, побутова та оргтехніка. В квартирі чисто, затишно. Санітарно-побутові умови добрі. Для виховання та розвитку дитини створено такі умови: у хлопчика власна кімната, де є ліжко, шафа для книжок, в наявності іграшки, одяг, взуття. За даною адресою проживають: [PERSON] мати, [PERSON] син. Відповідно до ч.1 ст.160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Статтею 161 СК України передбачено, що якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ч.5 ст.19 Сімейного кодексу України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно висновку Виконавчого комітету Суворовської районної у м. Херсоні ради як органу опіки та піклування за місцем проживання дитини, затвердженого рішенням від 11 лютого 2022 року №19 «Про висновок щодо визначення місця проживання дитини», в інтересах дитини орган опіки та піклування вважає доцільним визначити місце проживання малолітнього [PERSON] , [INFO] , з матір`ю, [PERSON] . Підстави для відхилення даного висновку органу опіки та піклування у суду відсутні. При вирішенні справи суд також бере до уваги, що в силу малолітнього віку дитина, якій на час розгляду справи чотири роки, потребує уваги та турботи матері. Також відповідно до ч.1 ст.161 Сімейного кодексу України суд бере до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, вік дитини та інші обставини, що мають істотне значення. Вказані обставини враховані судом при вирішенні справи. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що визначення місця проживання малолітнього [PERSON] разом з матір`ю відповідає найвищим інтересам дитини. Тому зустрічні позовні вимоги [PERSON] про визначення місця проживання дитини необхідно задовольнити. При цьому суд відхиляє доводи позивача та його представника про те, що при визначенні місця проживання дитини суд має визначити адресу, за якою проживатиме дитина. Наполягаючи на своїх позиціях, сторони посилались на практику Верховного Суду. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Тому суд при розгляді справи враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18 лютого 2022 року у справі №761/25544/19, у якій Верховний Суд звертає увагу на ту обставину, що згідно ст. 161 СК України суд вирішує з ким із батьків буде проживати малолітня дитина, а не за якою адресою. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення у рішенні суду адреси, за якою проживатиме дитина. Вирішуючи позовні вимоги [PERSON] про встановлення способу його участі у спілкуванні та вихованні сина, суд встановив, що між сторонами, [PERSON] та [PERSON] склалися напружені стосунки, внаслідок чого вони неспроможні ефективно вирішувати питання, пов`язані з вихованням дитини. Судом також встановлено, що рішенням виконавчого комітету Київської районної у м.Полтаві ради від 28 липня 2020 року №175 «Про визначення участі батька у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] » батькові [PERSON] - встановлено час для спілкування з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] , таким способом: щопонеділка з 17.00 до 19.30 у присутності матері; щосереди з 17.00 до 19.30 у присутності матері, щонеділі з 15.00 до 18.00 у присутності матері (т. 1 а.с. 20). Згідно ст.151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Статтею 159 СК України визначено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Як встановлено судом, незважаючи на встановлення органом опіки та піклування графіку побачень батька з дитиною, між сторонами продовжували виникали конфлікти з цього питання. Мали місце випадки чинення відповідачем перешкод позивачу у зустрічах з дитиною, що підтверджується показаннями допитаних в судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] , які підтвердили, що в їх присутності відповідач відмовляла позивачу у зустрічах з дитиною. При цьому суд відхиляє доводи позивача про поважні причини невиконання графіку як то поїздка з дитиною до м. Харкова, поїздка на море, день народження відповідача, тощо, оскільки короткотривалі поїздки чи інші справи відповідач могла спланувати таким чином, щоб графік було дотримано, довготривалі поїздки дитини мала погодити з позивачем. Як встановлено судом, рішенням виконавчого комітету Київської районної у м.Полтаві ради від 28 липня 2020 року №175 «Про визначення участі батька у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] » спір між сторонами врегульовано не було. Тому з метою вирішення зазначеного спору суд вважає за необхідне визначити способи участі позивача у спілкуванні з дитиною та у її вихованні. Як встановлено судом, рішенням виконавчого комітету Суворовської районної у м.Херсоні ради від 11 листопада 2022 року №23 «Про висновок щодо визначення/зміни способу участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї (баби, діда)» затверджено висновок виконавчого комітету Суворовської районної у м.Херсоні ради як органу опіки та піклування щодо участі батька [PERSON] у вихованні малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Зазначеним висновком виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради як орган опіки та піклування, вважав за доцільне встановити батьку [PERSON] участь у вихованні малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , таким способом: перший та третій тиждень місяця у суботу з 10.00 до 19.00 та в неділю з 10.00 до 16.00; два тижні літніх канікул; необмежене спілкування засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку. Враховуючи вік дитини, характер взаємовідносин, що виник між сторонами у справі, відсутність між ними порозуміння з приводу участі обох батьків у вихованні дитини, висновок виконавчого комітету Суворовської районної у м.Херсоні ради як органу опіки та піклування, затверджений рішенням від 11 листопада 2022 року №23, суд вважає за необхідне визначити [PERSON] наступні способи участі у спілкуванні та вихованні дитини [PERSON] , [INFO] : особисте побачення у перший та третій тиждень місяця з 10-00 год. суботи до 16-00 години неділі; спільний відпочинок протягом двох тижнів в літні місяці за попереднім погодженням з матір`ю дитини [PERSON] , необмежене спілкування засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку відповідно до графіку дитини. При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що відсутні будь-які докази, які б свідчили про необхідність зустрічей батька та дитини за участю матері. Позивач [PERSON] є батьком дитини, надзвичайно прихильний до дитини, та відсутні будь-які докази того, що він неспроможний належним чином виконувати свої батьківські обов`язки. Більш того, внаслідок неприязних відносин, що склались між сторонами, присутність матері при зустрічах батька з сином лише сприятиме виникненню нових конфліктів, що в свою чергу жодним чином не відповідає інтересам дитини. Тому суд вважає за необхідне встановити способи участі батька у вихованні дитини без присутності матері. Також суд не вбачає підстав для обмеження зустрічей батька з сином лише денними годинами, як пропонує орган опіки та піклування, та вважає за необхідне визначити час для зустрічей позивача з дитиною з 10-00 год. суботи до 16-00 години неділі. При цьому відповідальність за забезпечення належних умов проживання дитини в цей період повністю покладається на батька. Тому суд відхиляє доводи представника відповідача, яка посилалась на відсутність доказів обстеження умов проживання, де зупинятиметься батько. Встановлення графіка участі батька у вихованні дитини має сприяти реалізації його батьківських прав. В той же час графік має бути виконуваним, та не створювати безпідставних зайвих обмежень для матері та дитини. Суд бере до уваги, що на даний час позивач та дитина проживають у різних містах, що є значно територіально віддалені, - батько в м. Полтаві, дитина в м. Херсоні. Для зустрічі з дитиною батько буде вимушений долати відстань більше чотириста п`ятдесяти кілометрів в один бік. Тому суд ставить під сумнів та вважає не виконуваним графік, який позивач просив встановити йому для зустрічей з дитиною, зокрема, зустрічі щотижня у вівторок, середу, четвер з 17.00 год. до 20.00 год., на вихідних щотижня, а також на другий день після Нового року, Різдва Христового, Великодня з 10.00 год. до 20.00 год. Суд не вважає за доцільне встановлювати конкретний час для спілкування позивача з сином засобами зв`язку, оскільки таке спілкування не вимагає підготовки, організації, та можливе в будь-який час. Крім того, визначення такого часу для спілкування встановить зайві обмеження для обох сторін. Встановивши дані обставини, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати позивача [PERSON] складають: витрати по сплаті судового збору 908,00 грн. (т.1 а.с.13) та витрати на правничу допомогу у розмірі 8200 грн. (т.2 а.с. 55-59), а всього 9108,00 грн. Враховуючи, що позовні вимоги [PERSON] судом задоволено на 50%, оскільки йому усунуто перешкоди в спілкуванні та вихованні дитини, але не таким способом, про який він просив. Тому понесені судові витрати підлягають відшкодуванню позивачу пропорційно до задоволених його позовних вимог у розмірі 454,00 грн. на відшкодування витрат зі сплати судового збору, 4100,00 грн. на відшкодування витрат на правову допомогу, а всього - 4554,00 грн. Судові витрати відповідача складаються з витрат на оплату судового збору у розмірі 908,00 грн. та витрат на правову допомогу. Оскільки зустрічні позовні вимоги [PERSON] судом задоволено повністю, понесені нею судові витрати на сплату судового збору підлягають стягненню з позивача на її користь. Щодо судових витрат відповідача на правничу допомогу її представник [PERSON] до закінчення судових дебатів у справі відповідно до ч.8 ст. 141 ЦПК України повідомила суду, що докази витрат відповідача будуть подані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Тому питання щодо розподілу судових витрат відповідача на правову допомогу буде вирішено судом після надання згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України відповідачем доказів таких витрат. На підставі викладеного,

Outcome: partial