Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з нього заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію в розмірі 1820,18 грн., 3% річних в розмірі 39,35 грн., інфляційні нарахування у розмірі 109,94 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн. Позов обґрунтований тим, що 27.01.2021 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж у відповідача, який мешкає за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: виявлено відсутність пломби установленої на засобі вимірювальної техніки з відбитками тавр про їх повірку. Про виявлене порушення представниками Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж був складений відповідний акт, на підставі якого була розрахована вартість необлікованої електричної енергії, що становить 2820 гривень 18 копійок. Відповідач частково оплатив заборгованість за актом в розмірі 1000,00 грн. На сьогоднішній день відповідач у добровільному порядку не оплатив вартість спожитої ним необлікованої електричної енергії. 30 листопада 2021 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. 13.01.2022 року від представника позивача до суду надійшла заява в якій зазначено, що сума боргу відповідачем сплачено, простять стягнути з відповідача 3% річних, інфляційні витрати та суму сплаченого судового збору. Відповідач у судове засідання не з`явився, від нього до суду надійшло суду заява про слухання справи за його відсутності. В заяві зазначив, що сума боргу сплачена ним в добровільному порядку в іншій частині просив відмовити. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, за необхідне провадити розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, прийшов до наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із ст. 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно копії виписки та відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, ПАТ «Запоріжжяобленерго» серед перелік видів діяльності: у тому числі є розподілення електроенергії /а.с.11/. Згідно акту про порушення №10003450 від 27.01.2021 року, працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж при перевірці дотримання правил користування електричною енергією у споживача [PERSON] , який мешкає за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: виявлено відсутність\~пломби установленої\~на засобі\~ вимірювальної\~техніки з\~відбитками тавр\~про їх\~повірку /а.с.7/. Згідно протоколу №367 засідання комісії з розгляду актів про виявлення порушення ПРРЕЕ від 25.02.2021 року, комісією з розгляду актів Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж було розглянуто акт №10003450 від 27.01.2021 року про порушення споживачем [PERSON] Правил роздрібного ринку електричної енергії. Комісією прийнято рішення: виконати розрахунок необлікованої електроенергії по акту згідно п.8.4.2 п.п. 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, за період з 17.11.2020 по 27.01.2021 року. Кількість необлікованої електроенергії складає 743 кВт на суму 2820 гривень 18 копійок /а.с.9/. Згідно розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, вартість необлікованої електричної енергії склала 2820 гривень 18/ копійок /а.с.10/. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Відповідно до ст. 1213 ЦК України, набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Відповідно до п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), споживач електричної енергії зобов`язаний: 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.п. 8.2.4 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.\~В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:\~меж балансової належності;\~перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;\~номінальної сили\~струму спрацювання\~комутаційних апаратів,\~задіяних у\~схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.\~Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.\~В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).\~У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. Відповідно до п.п. 8.2.6 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.\~Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).\~У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п.п. 4 п. 8.4.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Як було встановлено судом, у споживача електричної енергії відповідача представниками оператора системи позивача було виявлено та зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, обставини якого свідчать про самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяоленерго» з порушенням схеми обліку. Розмір збитків, нанесених позивачу в результаті порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, становить 2820 гривень 18 копійок. Вказана сума заборгованості підтверджується розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, наданого позивачем. Відповідачем 30.03.2021 було сплачено заборгованість за актом від 27.01.2021 року у розмірі 1000 грн. 00 копійок. В поданій суду представником позивача заяві від 13.01.2022 року підтверджено ту обставину, що заборгованість в розмірі 1820,18 грн. погашена в повному обсязі відповідачем після відкриття провадження в цій справі. Відповідно до п. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлений договором або законом. Таким чином,\~у зв`язку\~з несвоєчасним\~здійсненням оплати\~за спожиту\~не облікову\~електричну енергію,\~позивачем на\~підставі ст.\~625\~ЦК України\~обґрунтовано нараховано\~3%\~річних у\~розмірі 39,35\~грн.\~та інфляційні\~втрати у\~розмірі 109,94\~грн.\~від простроченої\~суми боргу\~за період\~з 26.02.2021\~по 15.11.2021\~року. Як вже суд зазначав вище, в 13.01.20222 року від представника позивача до суду надійшла заява, що позовну вимогу про стягнення основної заборгованості за спожиту не обліковану електричну енергію у розмірі 1820,18 грн. він не підтримує, бо відповідачем така вимоги була фактично задоволена після відкриття провадження в даній справі. Але в вищевказаній заяві просить стягнути з відповідача понесені судові витрати при зверненні до суду з вимогою про стягнення основної заборгованості за спожиту не обліковану електричну енергію. Відповідно до ч. 3 ст. 142 ЦПК України суд за заявою позивача присуджує стягнення понесених ним у справі витрат з відповідача у тому випадку, якщо позивач не підтримує своїм вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову. При зверненні до суду позивачем сплачений судовий збір в сумі 2270,00 грн., що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial