Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач за первинним позовом Акціонерне товариство «Універсал Банк» (надалі АТ «Універсал Банк») звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення 52012,58 грн. заборгованості за кредитним договором, а також судових витрат. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідно до укладеного між сторонами кредитного договору від 19.12.2017, відповідач отримала кредит за програмою monobank, у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку на умовах забезпеченості, поворотності, строковості та платності. Однак позичальник не виконала умов договору щодо повернення кредиту на умовах і в порядку, передбачених договором, у зв`язку з чим у неї утворилась заборгованість, розмір якої станом на 13.10.2019 складає 52012,58 грн., в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) 25867,92 грн., заборгованість за пенею та комісією 26144,66 грн. \~ \~ \~ \~ \~ [PERSON] подано зустрічний позов про визнання недійсним договору про надання банківських послуг. Зустрічний позов обґрунтовано, тим, що [PERSON] не укладала із АТ «Універсал Банк» договір про надання банківських послуг «Мonobank» від 19.12.2017, не підписувала долученої до позовної заяви анкети-заяви чи іншого документу, наслідком укладення якого є надання [PERSON] банківських послуг. Ухвалою суду від 02.12.2019 первісна позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 15.01.2020 представником відповідача [PERSON] адвокатом Носовим К.В. подано відзив на первісну позовну заяву, який обґрунтовано тим, що [PERSON] не укладала із АТ «Універсал Банк» договір про надання банківських послуг «Мonobank» від 19.12.2017, не підписувала долученої до позовної заяви анкети-заяви чи іншого документу, наслідком укладення якого є надання [PERSON] банківських послуг. Ухвалою суду від 06.02.2020 прийнято зустрічний позов [PERSON] до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про визнання недійсним договору до спільного\~розгляду\~із первісним позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором. Об`єднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про визнання недійсним договору з первісним позовом\~Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором. Здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження, до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Ухвалою суду від 26.08.2020 у АТ «Універсал Банк»: оригінал Анкети-заяви від 19.12.2017 року до Договору про надання банківських послуг від 19.12.17 року та оригінали інших, наявних у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» документів, які містять «підпис» [PERSON] у зв`язку з укладанням вказаного договору; роздруківку фотоматеріалу отримання платіжної карти [PERSON] у зв`язку з поданням вищевказаної Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 19.12.2017 року; відомості про місце (відділення АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК») та дату отримання платіжної банківської картки АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» Кондратенко (Ісаковою) Світланою Вікторівною у зв`язку з поданням вищевказаної Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 19.12.2017 року. Ухвалою суду від 03.11.2020 у справі призначено судово-почеркознавчу експертизу. Провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 29.12.2020 провадження у справі відновлено. Призначено до розгляду клопотання експерта у судовому засіданні. Ухвалою суду від 14.01.2021 цивільну справу направлено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С.Бокаріуса Міністерства юстиції України для продовження виконання ухвали суду від 03.11.2020 про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Ухвалою суду від 10.03.2021 відновлено провадження у справі та призначено до розгляду. Ухвалою суду від 15.04.2021 у справі призначено судово-почеркознавчу експертизу. Провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 17.06.2021 провадження у справі відновлено. Призначено до розгляду клопотання експерта у судовому засіданні. Ухвалою суду від 30.06.2021 цивільну справу направлено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С.Бокаріуса Міністерства юстиції України для продовження виконання ухвали суду від 15.04.2021 про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Ухвалою суду від 13.09.2021 відновлено провадження у справі та призначено до розгляду. Ухвалою суду від 14.09.2021 у справі призначено судово-почеркознавчу експертизу. Провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 23.10.2021 провадження у справі відновлено. Призначено до розгляду клопотання експерта у судовому засіданні. Ухвалою суду від 16.11.2021 цивільну справу направлено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для продовження виконання ухвали суду від 14.09.2021 про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Ухвалою суду від 22.12.2021 відновлено провадження у справі та призначено до розгляду. Ухвалою суду від 13.01.2022 закрито підготовче судове засідання. Представник позивача за первісним позовом в судове засідання не з`явився, з позовом подано заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Просив відмовити у задоволенні первісного позову та задовільнити зустрічний позов. Суд, дослідивши та оцінивши у сукупності докази у справі, приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення первісних позовних вимог. Підставами для такого висновку суду є наступне. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. В жовтні 2017 року позивач запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні карти monobank. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрат у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www/ monobank.ua/terms. Судом встановлено, що 19 грудня 2017 року [PERSON] заповнила та підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг, отримавши кредит у вигляді відновлювальної кредитної лінії на картковий рахунок, платіжну картку та персональний ідентифікаційний номер для авторизації. У Анкеті-заяві зазначено, що відповідач згоден з тим, що ця заява разом із Умовами і Правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з вищезазначеними Умовами і Правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту та отримав їх примірники у мобільному додатку, і вони йому зрозумілі. До кредитного договору позивачем додано Умови і правила обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів, загальні умови випуску та обслуговування платіжних карток (monobank). Згідно з наданим позивачем розрахунком, заборгованість [PERSON] за вказаним кредитним договором станом на 13.10.2019 становить 52012,58 грн. та складається з заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 25867,92 грн. та заборгованості за пенею та комісією у розмірі 26144,66 грн. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч.1 ст.638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). Відповідно до ст.634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Запропоновані Банком умови публічного договору повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома. Аналіз положень ст.ст.633, 634 ЦК України дає підстави для висновку, що споживач послуг банку (особа, яка підписує Анкету-заяву) приєднується до тих умов, з якими ця особа ознайомлена. Аналіз положень ст.ст.549, 551, 1048, 1049, 1050, 1056-1 ЦК України дає підстави для висновку, що у разі укладення кредитного договору, проценти за користування кредитом та неустойка можуть встановлюватись законом та договором. У Анкеті-заяві позичальника [PERSON] від 19.07.2017 процентна ставка за користування кредитом, умови та порядок її зміни, порядок обчислення та розміри відповідальності за порушення зобов`язання у вигляді неустойки (пені, штрафів), не зазначені. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги, крім розрахунку заборгованості за договором станом на 13.10.2019, посилається на\~Умови і\~Правила обслуговування\~фізичних осіб\~в ПАТ «Універсал Банк» як невід`ємну частину спірного договору. З Умов і Правил обслуговування фізичних осіб, наданими позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з дані Умови і Правила\~обслуговування фізичних\~осіб розумів відповідач, ознайомився і погодився з ними, підписуючи Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, а також те, що вказаний документ на момент отримання ним кредитних коштів взагалі містив умови. Крім того, позивач АТ «Універсал Банк», пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив стягнути заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та за пенею та комісією, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині нарахування за договором від 19.12.2017, посилався на Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи та Витяг з Тарифів за карткою monobank як невід`ємні частини договору. Позивачем не надано належних доказів того, що Умови обслуговування рахунків фізичної особи та Витяг з Тарифів за карткою monobank надіслані відповідачу у вказаній редакції та підписані [PERSON] . Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. Тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За положеннями ч.3 ст.12\~та ч.1 ст.82 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно пункту 4 частини 2\~статті 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. За вимогами\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 1\~ст. 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В п. 27\~постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"\~роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Таким чином, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, обов`язок подавати докази покладається на сторони процесу, а суд позбавлений можливості визначати коло доказів за власною ініціативою і зобов`язаний розглядати справу виключно на підставі поданих сторонами доказів. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачеві умови обслуговування рахунків фізичної особи, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та комісії за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів за карткою monobank та Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. При цьому, згідно з частиною шостою\~статті 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надані позивачем Умови обслуговування рахунків фізичної особи АТ «Універсал Банк», з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Суд вважає, що Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи та Витяг з Тарифів за карткою monobank, які долучені до матеріалів даної справи, не містять підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 19.12.2017 шляхом підписання анкети-заяви. Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді пені та комісії за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. В Україні визнається і діє принцип верховенства права.\~Конституція України\~має найвищу юридичну силу; закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі\~Конституції України\~і повинні відповідати їй, що прямо передбачено у\~статті 8 Конституції України. Відповідно до частини четвертої\~статті 42 Конституції України\~держава захищає права споживачів. Згідно з частиною першою\~статті 1 ЦК України\~цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у\~статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої\~статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої\~статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, суд зауважує, що пересічний споживач банківських послуг, з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити своє право бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту, Умов обслуговування рахунків фізичної особи та Тарифів за карткою monobank, оскільки це значні за обсягом документи, що стосуються усіх аспектів надання банківських послуг та потребують як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих умов, тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Тому відсутні підстави вважати, що при укладенні договору з [PERSON] АТ «Універсал Банк» дотримав вимог, передбачених частиною другою\~статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів»\~про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних картки monobank та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Універсал Банк», розміщені на сайті https://www.Monobank.ua/terms, які містяться в матеріалах даної справи та не містять підпису відповідача, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 19.12.2017 шляхом підписання Анкети-заяви. Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді процентів і неустойки (штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Беручи до уваги Анкету-заяву та виходячи з положень ст.ст.626, 628, 1046 ЦК України, суд встановив, що між [PERSON] та АТ «Універсал Банк» укладено договір позики, за узгодженими умовами якого АТ «Універсал Банк» передав у власність [PERSON] грошові кошти, а остання зобов`язалась повернути позикодавцеві таку ж їх суму. При цьому, укладений між сторонами кредитний договір від 19.12.2017 у вигляді підписання [PERSON] . Анкети-заяви, не містить строку повернення кредиту (користування ним). Відповідно до ч.2 ст.530 ЦК України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Статтею 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Враховуючи, що строк повернення отриманих грошових коштів сторонами у Анкеті-заяві не встановлено, зобов`язання з їх повернення виникає у відповідача протягом строку, визначеного законом, з дня пред`явлення позивачем вимоги про це, тобто у даній справі - з дня пред`явлення позову. Встановлюючи розмір коштів, який підлягає поверненню відповідачем за умовами укладеного з Банком договору позики від 19.12.2017 у вигляді підписання відповідачем Анкети-заяви, суд керується наступним. Згідно з наданим позивачем розрахунком, заборгованість [PERSON] по поверненню тіла кредиту станом на 13.10.2019 складає 52012,58 грн. Суд вважає необґрунтованим вказаний розрахунок у частині обчислення боргу позичальника за простроченим тілом кредиту, оскільки, як вбачається з вищезазначеного розрахунку, він сформований на підставі даних, що включають збільшення кредитного ліміту для погашення нарахованих відсотків та інших передбачених Умовами та Правилами платежів, нарахування яких відповідачу судом визнано необґрунтованим. Відомості про витрати клієнтом кредитних коштів наданий позивачем розрахунок заборгованості [PERSON] за договором не містить. Разом з тим, вказаний розрахунок містить графи «Залишок поточної заборгованості за виданим кредитом (тілом кредиту)» - стовпець 3 розрахунку, а також «Залишок простроченої заборгованості за виданим кредитом (тілом кредиту)» - стовпець 5 розрахунку. Зі змісту вказаного розрахунку вбачається, що найбільший розмір заборгованості за тілом кредиту (як сума поточної та простроченої заборгованості) відповідачем допущено станом на 13.10.2019, і сума заборгованості склала 25867,92 грн., яка фактично включає в себе нараховані відсотки, які були сплачені за рахунок тіла кредиту та збільшення його ліміту позивачем. Згідно відповіді АТ «Універсал Банк» від 24.10.2018 [PERSON] вбачається, що станом на 17.10.2018 їй встановлено кредитний ліміт у розмірі 10000,00 грн. баланс включаючи кредитний ліміт 8121,07 грн. Разом з тим, як вбачається з розрахунку заборгованості станом на 01.10.2018 міститься заборгованість у розмірі 18628,07 грн. У зв`язку з чим, суд з даних документів вбачаються протиріччя суми заборгованості, та вважає доведеною суму заборгованості [PERSON] у розмірі 8121,07 грн. Одночасно, розрахунок заборгованості [PERSON] за договором станом на 13.10.2019 містить відомості про суми погашення за кредитним договором (стовпець 15 розрахунку), з якого вбачається, що за період з 26.02.2018 по 22.10.2018 нею повертались позичені кошти у розмірі 6619,23 грн. та відомості про сплачені відсотки (стовпець 11 розрахунку), з якого вбачається, що за період з 01.02.2018 по 01.11.2018 нею сплачувались відсотки у розмірі 10010,60 грн., і загальна сума такого повернення коштів та відсотків складає 16629,83 грн. (сума погашення за кожну з наведених у розрахунках дат). Таким чином, як вбачається з наданого позивачем розрахунку та відповіді АТ «Унівелсал Банк» від 24.10.2018 заборгованості [PERSON] за договором станом на 12.11.2019, на дату звернення позивача з даним позовом відповідач повернула позикодавцеві суму коштів, що перевищує суму позики, отримання якої суд вважає доведеним. Відповідно до ч.3 ст.1049 ЦК України, позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок. Виходячи з положень вищезазначеної статті, отримана [PERSON] від АТ «Універсал Банк» позика на момент звернення позивача до суду з даним позовом, повернута. За таких обставин у суду відсутні правові підстави для стягнення з неї коштів у поверненні тіла кредиту. Отже, у задоволенні позовних вимог АТ «Універсал Банк» до [PERSON] слід відмовити у повному обсязі. Щодо зустрічного позову суд виходить з наступного. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до вимог зустрічного позову [PERSON] просить визнати недійсним договору про надання банківських послуг, посилаючись на те, що не укладала із АТ «Універсал Банк» договір про надання банківських послуг «Мonobank» від 19.12.2017, не підписувала долученої до позовної заяви анкети-заяви чи іншого документу, наслідком укладення якого є надання [PERSON] банківських послуг. Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. За таких обставин, з урахуванням положень статей\~77,\~81 ЦПК України\~саме позичальник повинен довести, що не підписував договір позиви, в даному випадку анкету-заявку від 19.12.2017. Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судом тричі призначались у справі судово-почеркознавчі експертизи, на вирішення яких ставились питання: чи виконаний підпис від імені [PERSON] , зображення якого розміщено у графі «Клієнт [PERSON] » Анкети-заяви від 19.12.2017 до Договору про надання банківських послуг, [PERSON] , чи іншою особою? чи виконаний надпис від імені [PERSON] , зображення якого розміщено у графі «Дата підписання» Анкети-заяви від 19.12.2017 до Договору про надання банківських послуг, [PERSON] , чи іншою особою? Разом з тим, вказані експертизи різними експертними проведені не були, з вини [PERSON] , оскільки нею не було надано додаткових зразків її підписів. З огляду на\~статтю 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (статті\~77,\~81 ЦПК України). Судом встановлено, що позивачем за зустрічним позовом не надано доказів на підтвердження позовних вимог про визнання недійсним договору про надання банківських послуг, не надано доказів на підтвердження того, що нею не підписувалась анкета-заява від 19.12.2017 з АТ «Універсал Банк», у наслідок чого є не підтвердженими її посилання на те, що нею не підписувалась анкета-заява від 19.12.2017 з АТ «Універсал Банк». Суд виходячи із засад диспозитивності цивільного процесу, враховуючи, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях та те, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що [PERSON] не укладала із АТ «Універсал Банк» договір про надання банківських послуг «Мonobank» від 19.12.2017, та не підписувала долученої до позовної заяви анкети-заяви чи іншого документу, вважає, що зустрічний позов [PERSON] про визнання недійсним договору\~про надання\~банківських послуг є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed