Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-14 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області , Третя особа: [PERSON] , в якій просила визнати за нею право власності за набувальною давністю на ј (одну четверту) частину житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель і господарчих споруд, розташованих за адресою: [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] , померлою [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що є співвласником житлового будинку з надвірними будівлями і господарчими спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] ) на підставі свідоцтва про право на спадщину від 18.10.1996 року, яке позивач отримала після смерті [INFO] своєї матері [PERSON] . Вказаний будинок складається з двох квартир, квартирою [ADDRESS] користується позивач, квартирою [ADDRESS] родина співвласника [PERSON] , якій належить Ѕ частина будинку. ј частина спірного будинку зареєстрована на ім`я [PERSON] (мачухи матері позивача) на підставі дубліката свідоцтва про право на спадщину від 30.09.1950 року, виданого після смерті [INFO] [PERSON] , дідуся позивача. Як відомо позивачу, після смерті [PERSON] [PERSON] залишила Україну та до часу смерті [INFO] проживала поза межами України. Мати позивача та сама позивач добросовісно, відкрито і безперервно володіли усіма житловими приміщеннями в квартирі [ADDRESS] , половиною надвірних та господарчих споруд у спірному будинку, у тому числі ј частиною, зареєстрованою на ім`я [PERSON] , зокрема, робила ремонт та сплачувала комунальні платежі. На думку позивача, вона має право претендувати на ј частку спірного житлового будинку, який належав [PERSON] , за набувальною давністю. Позивач у судове засідання не з`явилась, повідомлялась своєчасно і належним чином, надала суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі. Представник Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Третя особа в судове засідання не з`явилась, повідомлялась своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомила. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27.08.2021 провадження у справі відкрито. Суд вирішив проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22.11.2021 закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Дідусю позивача [PERSON] [PERSON] на праві власності належала Ѕ частка домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до дубліката свідоцтва про право на спадщину від 30.09.1950, зареєстрованого в реєстрі за №4-1832, посвідченого державним нотаріусом П`ятої міської Харківської державної нотаріальної контори Островерховою З.О., спадкоємцями майна належного [PERSON] , в рівних частках стали: дружина померлого [PERSON] та дочка [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 11 січня 1982 року. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27.04.1990. Згідно з свідоцтвом про право на спадщину за законом від 18.10.1996, зареєстрованим в реєстрі за №1-2053, посвідченим державним нотаріусом Другої Харківського району нотаріальної контори Ніколенко Г.А., спадкоємцем ј частки домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , належного [PERSON] , стала її дочка [PERSON] . Позивачем надано акт пломбування газового лічильника від 01.08.2012 за адресою: в`їзд Рудєва б.6, акт здачі-приймання виконаних робіт щодо підключення газопроводу за адресою: [ADDRESS] , видаткову накладну щодо придбання лічильника газу та електротоварів від 12.07.2016, довідку щодо виконання технічних умов з електропостачання будинку за адресою: [ADDRESS] , договір №46602 від 16.10.2007 про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , договір про надання населенню послуг газопостачання від 06.06.2012 за адресою: в`їзд Руднєва 6. Пісочинською селищною радою Харківського району Харківської області складено довідку від 10.09.1996 №726, в якій зазначається, що [PERSON] вступила в управління майном померлої [PERSON] , зокрема, здійснювала ремонт будинку та сплачувала страхові внески. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №272117355 від 27.08.2021, домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , належить: - ј частка [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину Р/№2053 від 18.10.1996 виданого Другою Державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області; - ј частка [PERSON] на підставі дублікату свідоцтва про право на спадщину Р/№4970/3, від 24.09.1950 виданого П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою (дублікат виданий П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою 10.04.1996 Р№4-1832); -1/2 частка [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину Р№4-1636, від 17.03.2004, виданого Шостою Харківською Держнотконторою. В ході судового розгляду допитано свідка [PERSON] , яка є сусідкою [PERSON] , яка пояснила, що [PERSON] проводила за адресою: [ADDRESS] , газ, робила ремонт, збудувала літній душ. [PERSON] свідок ніколи не бачила і її не знає. З народження свідка [PERSON] завжди там мешкала. Останнім часом [PERSON] там не мешкає, але постійно відвідує будинок. В ході судового розгляду допитано свідка [PERSON] , яка пояснила, що є сусідкою [PERSON] , знайома з позивачкою по роботі. У спірному будинку завжди мешкала позивач і її мати. [PERSON] свідок ніколи не бачила. Свідок пояснила, що переїхала за цією адресою в 1978 році, позивачка вже там мешкала, постійно утримувала домоволодіння, підключила газопостачання, в теперішній час також користується цим будинком. З наданого суду технічного паспорту на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , від 28.01.2022 убачається, що воно складається з житлового будинку (А-1) усього під забудовою 152м2\~ , під основою будівлею 147м2 в тому числі: А1 основна частина, а2 веранда, а3 ганок, а4 ганок, Г вбиральня, Ж вбиральня, №1 огорожа. У вказаному будинку облаштовано два окремих входи. Суд на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених у судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Згідно\~ст. 344 ЦК України\~особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації. Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду. Згідно Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до частини першої\~статті 344 ЦК\~особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено\~ЦК. При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: - володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; - володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; - володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя\~статті 344 ЦК). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга\~статті 344 ЦК). (п. 9 Постанови). Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] є власником ј частки домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , яку успадкувала після смерті матері [PERSON] . Друга ј частка домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована за померлою [INFO] дружиною дідуся позивача [PERSON] . Крім того, співвласником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , якій належить Ѕ частка, є [PERSON] . Враховуючи положення статей\~335\~і\~344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду (стаття 214 ЦПК). Враховуючи положення пункту 8\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК\~про те, що правила\~статті 344 ЦК\~про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом, та беручи до уваги, що\~ЦК\~набрав чинності з 1 січня 2004 року, положення\~статті 344 ЦК\~поширюються на правовідносини, що виникли з 1 січня 2001 року. Отже, визнання судом права власності на нерухоме майно за набувальною давністю може мати місце не раніше 1 січня 2011 року. При цьому суди мають виходити з того, що коли строк давнісного володіння почався раніше 1 січня 2001 року, то до строку, який дає право на набуття права власності за набувальною давністю, зараховується лише строк з 1 січня 2001 року. Разом із тим, якщо перебіг строку володіння за давністю почався після цієї дати, то до строку набувальної давності цей період зараховується повністю. (п. 11 Постанови) Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей\~15,\~16 ЦК, а також частини четвертої\~статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності. Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади. (п. 13 Постанови). Отже,\~враховуючи,\~що позивач\~добросовісно заволоділа\~чужим майном\~і понад\~10\~років продовжувала\~відкрито,\~безперервно володіти\~житловим будинком\~з господарчими\~будівлями та\~спорудами,\~розташованим за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~що також\~підтверджено поясненнями\~свідків,\~спадщину на\~частку житлового\~будинку після\~смерті [PERSON] \~ніхто не\~прийняв,\~крім того,\~відповідачем жодних\~заперечень щодо\~позову не\~надано,\~суд вважає\~за можливе\~визнати право\~власності за\~набувальною давністю\~та доходить висновку про доведеність вимог позивача у повному обсязі. На підставі викладеного і

Outcome: approved