Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-07 00:00:00

\~ В\~лютому 2021\~року позивач\~звернувся до\~суду з\~даною позовною\~заявою до\~відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, в якому просив стягнути з відповідача різницю між розміром матеріального збитку та страхового відшкодування, що становить 238374,07 грн., а також 3% річних в розмірі 8776,32 грн., інфляційні витрати у розмірі 11441,96 грн., судовий збір в розмірі 2586 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 11500 грн. Свої вимоги\~\~позивач обґрунтовує\~тим,\~що 11.11.2019 року близько 23 год. 10 хв. в м. Дніпро по вул.Криворізька в районі Шахового проїзду сталася ДТП за участі автомобілів «OPEL COMBO» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] та «MAZDA CX 5» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Постановою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09.12.2019 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.12 КУпАП. Цивільно-правова відповідальність водія «OPEL COMBO» державний номерний знак [NUMBER] застрахована в ПрАТ «АСК Інго» полісом обов`язкового страхування №АО 3115384, яка 14.01.2020 року здійснила виплату страхового відшкодування в межах встановленого лымыту в розмірі 99000 грн. Відповідно Звіту про оцінку вартості збитку нанесеного власнику пошкодженого КТЗ від 26.11.2019 року завданого власнику пошкодженого «MAZDA CX 5» державний номерний знак [NUMBER] вартість відновлювального ремонту становить 337374, 07 грн. Враховуючи, що страхової виплати в розмірі 99000 грн. недостатньо для повного відшкодування завданої шкоди, і відповідач зобов`язаний сплатити позивачу різницю між дійсною вартістю та страховим відшкодуванням, що дорівнює 238374,07 грн. Оскільки відповідач в добровільному порядку не здійснив виплату за шкоду яку він завдав своїми протиправними діями, то відповідач зобов`язаний сплатити додатково 3% річних в розмірі 8776,32 грн. та інфляційних збитків, що становить в розмірі 11441,96 грн. 16 березня 2021 року судом постановлено ухвалу про відкриття спрощеного провадження по справі з повідомленням сторін. 13 травня 2021 року судом постановлено ухвалу про витребування від АТ «СК «Інго» Звіту №1030 від 26.11.2019 року про оцінку КТЗ (Мazda CX-5 державний номерний знак [NUMBER] , власник [PERSON] ) розрахунок, калькуляцію, поліс АО 3115384 власник ТЗ [PERSON] , фотознімки та інші документами, які містить Звіт. Цифрові фотографії пошкодженого ТЗ на ДВД диску. 07 липня 2021 року судом постановлено ухвалу про призначення автотоварознавчої експертизи. 28 грудня 2021 року відновлено провадження у цивільній справі. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити в повному обсязі, вимогу щодо витрат на правову допомогу просив не розглядати. В судовому засіданні представник відповідача вимоги позовної заяви не визнав та підтримав поданий відзив на позовну заяву. Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши письмові докази та матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що постановою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09.12.2019\~року встановлено, що 11.11.2019 року о 23:10 в м. Дніпро на вул. Криворізькій в районі Шахового проїзду, водій [PERSON] керуючи транспортним засобом «OPEL COMBO» державний номерний знак [NUMBER] відволікся від керування, не впорався з керуванням, виїхав на смугу зустрічного руху де допустив зіткнення з транспортним засобом Мazda CX-5 державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Внаслідок зіткнення транспортний засіб «OPEL\~COMBO»\~перекинувся,\~транспортні засоби\~отримали механічні\~пошкодження,\~завдано матеріальні\~збитки,\~пошкоджено паркан\~домоволодіння за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~при цьому\~ [PERSON] \~порушив вимоги\~п.п.\~2.3.\~(б),\~12.11,\~11.4\~Правил дорожнього\~руху України.\~ [PERSON] даною\~постановою притягнуто\~до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП та застосовано стягнення у виді позбавлення права керування транспортним засобом строком на шість місяців. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~на момент\~ДТП цивільно-правова\~відповідальність [PERSON] \~була застрахована\~полісом обов`язкового\~страхування №АО3115384 в ПрАТ «АСК «Інго». 23 грудня 2019 року власник пошкодженого транспортного засобу, [PERSON] звернувся із заявою до страхової компанії ПрАТ «АСК «Інго» про виплату страхового відшкодування. 14.01.2020 року ПрАТ «АСК «Інго» здійснило виплату страхового відшкожування в межах встановленого ліміту власнику транспортного засобу Мazda CX-5 державний номерний знак [NUMBER] відповідно платіжного доручення №481 в розмірі 99000 грн. Відповідно до звіту №1030 про оцінку вартості (розміру) заподіяних збитків пошкодженням транспортного засобу від 26.11.2019 року складеного ТзОВ «СЗУ Україна» на замовлення ПрАТ «АСК «ІНГО» вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу Мazda CX-5 державний номерний знак [NUMBER] , за станом на дату оцінки становить 337374 грн. 07 коп. (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали фарбування) Згідно висновку експертів КНІДСЕ за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи у цивільній справі №372/414/21 від 24.11.2021 року вартість матеріального збитку (шкоди), завданого власнику транспортного засобу марки Мazda державний номерний знак [NUMBER] внаслідок ДТП, яка сталася 11.11.2019 року з урахуванням зносу складає 177534,11 грн. При цьому матеріальний збиток складає суму вартості відновлювального ремонту та втрати товарної вартості внаслідок ремонту. Згідно\~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана\~ довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до п. 22.1\~ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Згідно ст.1194 ЦК України особа,\~яка застрахувала\~свою цивільну\~відповідальність,\~у разі\~недостатності страхової\~виплати (страхового\~відшкодування)\~для повного\~відшкодування завданої\~нею шкоди\~зобов`язана\~сплатити потерпілому\~різницю між\~фактичним розміром\~шкоди і\~страховою виплатою\~(страховим\~відшкодуванням). Відтак відшкодування шкоди власником транспортного засобу або винуватцем ДТП, відповідальність яких застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, якщо у страховика не виникло обов`язку з відшкодування шкоди, або розмір шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика, а також у разі, коли страховик має право регресу до особи, яка застрахувала свою відповідальність. Відповідно до\~ч.1,2\~ст.22\~ЦК України\~особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права має\~право на\~їх відшкодування.\~ Збитками є: 1)втрати,\~яких особа\~зазнала у\~зв`язку\~зі знищенням\~або пошкодженням\~речі,\~а також\~витрати,\~які особа\~зробила або\~мусить зробити\~для відновлення\~свого порушеного\~права (реальні\~збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Верховний Суд у постанові від 04 грудня 2019 року в справі № 359/2309/17 вказав, що майнова шкода повинна бути відшкодована особою, яка завдала шкоду та застрахувала свою цивільно-правову відповідальність,\~лише у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Якщо потерпілий звернувся до страховика й одержав страхове відшкодування, але його недостатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов`язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов`язку згідно зі статтею 1194 ЦК України відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика. Оскільки вартість майнового збитку, завданого [PERSON] пошкодженням автомобіля внаслідок ДТП, яка сталася з вини відповідача, перевищує виплачений позивачу розмір страхового відшкодування, то із нього, як винної особи, на користь позивача підлягає стягненню різниця між фактичним розміром шкоди (вартістю відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу) та отриманим страховим відшкодуванням. За таких обставин, коли згідно висновку призначеної судом експертизи, яка виконувалась експертами, попередженими про кримінальну відповідальність і якій суд надає перевагу при розгляді даної справи відносно звіту №1030 від 26.11.2019 року, який проведений оцінювачем ТОВ «СЗУ Україна» і вартість збитків якого обрахована не на час ДТП, а на час проведення 26.11.2019 року суд вважає, що [PERSON] , як особа винна у вчиненні ДТП, зобов`язаний сплатити позивачу різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), що становить 78534 грн. 11 коп. . На час звернення позивача до суду пошкоджений в ДТП автомобіль відремонтовано. Відомості про фактичний розмір здійсненого ремонту автомобіля позивача, в матеріалах справи відсутні. Щодо стягнення 3% річних та інфляційних витрат, суд зазначає наступне. Згідно\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У пунктах 44 та 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц зроблено висновок, що «стаття 625\~ЦК України\~розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5\~ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5\~ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України). Отже, у статті 625\~ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення». Аналіз положень статей 11 та 1166\~ЦК України\~дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. По своїй суті зобов`язання про відшкодування майнової шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру відшкодування. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала шкоди, може бути: (1) договір особи, що завдала шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди; (2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір відшкодування шкоди. Тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання. У справі, що розглядається, між [PERSON] та [PERSON] договір про відшкодування шкоди не укладався. Рішення суду про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] майнової шкоди, яке не виконувалося відповідачем не ухвалювалося. За таких обставин, оскільки конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди не відбулося, прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) не настало, тому підстави для стягнення з відповідача на користь [PERSON] трьох відсотків річних та інфляційних втрат відсутні. Тому в цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягаєть. Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial