Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~21.12.2021 року позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] і після його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на земельні ділянки: площею 0, 6571 га, кадастровий номер: 0724582800:01:003:0433; площею 1, 1189 га, кадастровий номер: 0724582800:01:004:0388, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що знаходяться на території Рожищенської територіальної громади ( раніше Кобченська сільська рада) Луцького району Волинської області, які були у приватній власності спадкодавця. \~ \~ \~ \~Про існування даного спадкового майна вона дізналася лише в жовтні місяці 2021 року від своєї мами Н.І. Зборовської. \~ \~ \~ \~Строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропустила у зв`язку з тим, що їй не було відомо про наявність спадкового майна. Інших спадкоємців за законом першої черги немає. Після того, як про наявність спадкового майна їй повідомила [PERSON] , вона відразу звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак, приватний нотаріус С.П. Матвійчук відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом і роз`яснила необхідність звернення до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ Просить визначити їй додатковий строк терміном один місяць, починаючи із дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 22.12.2021 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, витребувані додаткові матеріали, призначено підготовче засідання. Ухвалою Рожищенського районного суду Волинської області від 20.01.2022 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті на 16.02.2022 року. Позивач та її представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги з підстав, наведених у заяві, просили позов задовольнити. Представник відповідача Рожищенська міська рада Луцького району Волинської області, у судове засідання не з`явився, хоча відповідач був вчасно і належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи. Проте, 16.02.2022 року представник відповідача подав суду письмову заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача, проти задоволення позовних вимог не заперечують ( ас 46). Заслухавши пояснення позивача та її представника, показання свідків, дослідивши письмові докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, суд встановив наступне. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , який є батьком позивача, і після його смерті залишилася спадщина, до складу якої входять земельні ділянки: площею 0, 6571 га, кадастровий номер: 0724582800:01:003:0433; площею 1, 1189 га, кадастровий номер: 0724582800:01:004:0388. \~ \~ \~ \~Спадкодавець [PERSON] заповіту не склав, інших спадкоємців першої черги за законом, крім позивача, немає. \~ \~ \~ \~Строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропустила у зв`язку з тим, що їй не було відомо про наявність спадкового майна до жовтня місяця 2021 року. Після того, як про наявність спадкового майна їй повідомила [PERSON] , позивач звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак, 17.12.2021 року приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу С.П. Матвійчук відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом і роз`яснила необхідність звернення до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Дані обставини підтверджуються: Свідоцтвом про смерть від 27.08.2018 року ( ас 8), Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0, 6571 га, кадастровий номер: 0724582800:01:003:0433 ( ас 9), Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 1, 1189 га, кадастровий номер: 0724582800:01:004:0388 ( ас 10), Довідкою приватного нотаріуса С.П. Матвійчук від 17.12.2021 року ( ас 11), Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 17.12.2021 року ( ас 12), Свідоцтвом про народження (повторним) Т.М. Зборовської від 17.12.2021 року ( ас 13), Свідоцтвом про шлюб від 06.09.2006 року ( ас 14), Свідоцтвом про розірвання шлюбу від 25.10.2011 року ( ас 15), Довідкою виконкому Рожищенської міської ради від 06.10.2021 року ( ас 16), Розпорядженням Рожищенської районної державної адміністрації Волинської області № 166 від 03.05.2018 року ( ас 30), Додатком до розпорядження Рожищенської районної державної адміністрації Волинської області № 166 від 03.05.2018 року ( ас 31-32). \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що вона перебувала у шлюбі із [PERSON] . Зборовським до [INFO] і від спільного подружнього життя у них народилася [PERSON] ( [PERSON] ). Незаважаючи на розірвання шлюбу вона продовжувала проживати разом із [PERSON] , який перед самою своєю смертю оформив право власнсоті на спадкове майно і про яке вона нічого не сказала доньці позивачу. Лише в жовтні місяці 2021 року, під час прибирання, випадково знайша документи на землю і повідомила про це позивача з проханням з`ясувати, чи можливо якимось чином переоформити дані земельні ділянки на позивача, як спадкоємця за законом першої черги. Надаючи правову оцінку встановленим у судовому засіданні фактичним обставинам справи, суд керується такими нормами права. Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно частини 3 статті\~1223, частини 1 статті\~1220, частини 1 статті\~1270\~ЦК України, здійснення права на спадкування, право на спадщину, виникає у день її відкриття. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, згідно частини 3\~статті 1272 ЦК України. За змістом наведених норм ЦК України, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини 3\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Позивач, яка є спадкоємцем першої черги за законом після смерті М.Ф. Зборовського, який станом на 26.08.2018 року проживав за адресою: [ADDRESS] , не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копією його паспорта з відміткою від 12.04.2013 року про місце і дату реєстації за місцем постійного проживання в селі Пожарки Рожищенського ( Луцького) району Волинської області ( ас 6) та пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно з\~статті 1270 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликалася на те, що причиною пропуску строку для подання заяви і прийняття спадщини було відсутність у неї інформації про наявність спадкового майна. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин, в контексті положень частини 3\~статті 1272 ЦК України,\~поважними, оскільки вони унеможливили реалізацію позивачем передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для подання заяви і прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене у сукупності, виходячи із характеру спірних правовідносин та обставин справи, суд доходить висновку, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення її від права спадкування, а відтак, про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову частково і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті М.Ф. Зборовського один місяць з дня набрання рішенням законної сили. На думку суду, визначений строк є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Згідно клопотання позивача судовий збір слід залишити за позивачем.

Outcome: partial