Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

У травні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про зменшення розміру аліментів, просив зменшити розмір аліментів, які стягуються на підставі рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року у справі № 404/7774/17 та стягнути з нього на користь відповідача аліменти на утримання неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі у розмірі 1109 грн. на кожну дитину щомісячно, з дня набрання рішення законної сили та до досягнення дітьми повноліття. В обґрунтування поданого позову зазначено, що 11 квітня 2017 року Кіровським районним судом м. Кіровограда було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . У подальшому відповідачем було змінено своє прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Сторони мають двох спільних дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Вказано, що на підставі рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року по справі № 404/7774/17 з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання спільних дітей - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі, в розмірі 10 000 грн. на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 05 грудня 2017 року та до досягнення дітьми повноліття. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 листопада 2019 року у справі № 404/7757/17 між [PERSON] та [PERSON] було затверджено мирову угоду, укладену між сторонами 15 листопада 2019 року, на підставі якої сторони дійшли згоди, про те, що [PERSON] зобов`язується сплачувати на користь [PERSON] щомісячно по 14 000 грн. до 20 числа кожного місяця, починаючи з грудня 2019 року і до жовтня 2030 року включно в якості доплати (збільшення) суми аліментів на утримання дітей, визначеної рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року у справі № 404/7774/17. Зазначено, що дбаючи про належне матеріальне забезпечення своїх дітей та на виконання вищезазначених рішень суду позивач щомісячно перераховує відповідачу кошти на утримання своїх дітей в розмірі 34000 грн. (по 17 000 грн. на кожну), однак у зв`язку зі зміною майнового стану, сімейного стану та значним погіршенням свого стану здоров`я у позивача не має можливості сплачувати присуджений судом розмір аліментів на утримання дітей. Зміною майнового стану позивача послугувало підписання мирової угоди між позивачем та відповідачем 15 листопада 2019 року, яка була затверджена ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 листопада 2019 року у справі № 404/7757/17, відповідно до якої позивач добровільно відмовилась від своєї частини нерухомого майна, яке було набуте колишнім подружжям за час шлюбу. У зв`язку з чим за відповідачем було визнано право особистої приватної власності на усе нерухоме майно, окрім двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . Вказано, що у позивача змінився сімейний стан, у зв`язку з появою у останнього третьої дитини - [PERSON] , [INFO] , яка перебуває виключно на утриманні позивача і потребує належного матеріального забезпечення. Через погіршення свого здоров`я позивач вимушений витрачати значні кошти на своє лікування. Під час відвідування лікаря-гастроентеролога позивачу було встановлено наступні діагнози: цироз печінки, портальна гіпертензія, хронічний холєцистопанкреатит та печінкова недостатність. Вищевказані обставини, призвели до погіршення матеріального стану позивача, у зв`язку з чим останній просто не має можливості в повній мірі виконувати рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року по справі № 404/7774/17, яким з нього на користь [PERSON] присуджено стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей в розмірі 10 000 грн. на кожну дитину, щомісячно. У зв`язку з відсутністю можливості сплачувати присуджений судом розмір аліментів на утримання дітей позивач вимушений звернутися до суду для зменшення розміру аліментів. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 червня 2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні в викликом сторін. 06 серпня 2020 року від представника відповідача адвоката Колесник Г.М. до суду надійшов відзив на позову заяву, відповідно якого вказано, що кошти, які сплачує позивач відповідно до рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року задовольняють потреби дітей мінімально. На даний час щомісячні витрати на дітей складають близько 28 000 - 30 000 грн., а саме на [PERSON] - 18 000 - 20 000 грн., на [PERSON] - 10 000 грн. У вказані суми входять наступні витрати: витрати на медичне обслуговування складають 2 000 - 2 500 грн.; витрати на харчування 9 000 грн. - 15 000 грн.; витрати на одяг та взуття - сума варіюється кожного місяця; додаткові витрати, що включають в себе витрати на бензин (для переміщення дітей до школи, місць відпочинку, додаткових занять тощо) - 2000 - 4500 грн. Сумарно сума витрат орієнтовано становить 13 000 - 22 0000 грн. Вказано, що [PERSON] є абітурієнтом та в майбутньому студенткою вищого навчального закладу, витрати на її навчання є поточними та вона потребуватиме матеріальної підтримки з боку батьків кожного року. Закінчуючи середній загальноосвітній навчальний заклад, дитина складала зовнішнє незалежне оцінювання, що тягло за собою підготовку до нього. Одне додаткове заняття з вчителем за годину коштує близько 150 - 200 грн. Вона складатиме мінімум три обов`язкові предмети (українська мова та література, математика та історія України), тому наразі додаткові заняття значно впливають на щомісячні витрати. Готуючись до іспитів дитина потребує додаткових навчальних матеріалів, зокрема підручників. Вартість однієї книги по підготовці до зовнішнього незалежного оцінювання варіюється між 200 -250 грн. [PERSON] обрала такі ВНЗ для вступу: Центральноукраїнський державний педагогічний університет імені Володимира Винниченка та Київський національний лінгвістичний університет. У середньому плата за навчання у вищому навчальному закладі міста Кіровограда за один рік складає в межах 20 000 грн. Вартість навчання у м. Києві - в межах 36 000 грн. Оплата може змінюватися у зв`язку з нестабільною економічною ситуацією в країні та змінами, що пов`язані з цим. За чотири роки навчання вартість варіюється в межах м. Кіровограда - 80 000 грн., а у м. Києві - 142 000 грн. Ціна за навчання на магістратурі складає близько 53 000 грн. у м. Києві - 195 000 грн. Вступивши до ВНЗ у м. Києві у [PERSON] виникає необхідність проживання у квартирі. Середня вартість оренди квартири, яка найбільш територіально недалеко розташована до Київського національного лінгвістичного університету складає орієнтовано 8 000-10 000 грн. Вартість оренди квартири може змінюватися у зв`язку зі змінами на ринку нерухомості. Проїзд до університету також потребує затрат. Зазначено, що діти регулярно відпочивають у різних місцях за супроводом відповідача. Протягом минулих років діти відвідували Францію, Італію та Туреччину. Цього року [PERSON] відпочиває у Туреччині, а [PERSON] у літньому таборі. Позивач має постійний заробіток та в змозі виплачувати аліменти у більшому розмірі, а ніж прописано у вимогах позовної заяви. Позивач офіційно працює на посаді начальника юридичного відділу Товариства з обмеженою відповідальністю «Лекс Константа», а також являється її засновником та бенефіціарним власником, тобто особою, яка прямо або непрямо володіє юридичною особою та істотно впливає на прийняття рішень. Позивач є засновником міжнародного благодійного фонду « [INFO] », яка є неприбутковою організацією та відповідно сплачує благодійні внески 5000 грн. щомісячно. Позивач є суб`єктом підприємницької діяльності, а саме фізичною особою - підприємцем на спрощеній системі оподаткування та не перебуває в стані припинення. Він здійснює підприємницьку діяльність, від якої отримує прибуток, відтак позивач має можливість надавати необхідні кошти для забезпечення потреб дітей. Додана до позовної заяви копія свідоцтва про народження [PERSON] не є достатнім доказом та жодним чином не підтверджує майнових змін позивача, так як без достовірності доведення факту та витрат на утримання дитини, неможливо дійти висновку про перебування дитини на утриманні батька, що унеможливлює сплату ним аліментів на дітей - [PERSON] та [PERSON] , у раніше визначеному судовим рішенням розмірі. Представник відповідача також зазначає, що позивач є особою працездатного віку, доказів про наявність медичних протипоказань в наданій копії висновку лікаря щодо працевлаштування та заняття певними видами діяльності позивача не надано, тому є підстави вважати, що позивач спроможний надавати матеріальну допомогу на утримання дітей. Зі змісту ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 листопада 2019 року у справі № 404/7757/17 вбачається, що вона стосується виключно поділу майна подружжя. Мирова угода не містить інформації, що вказаний поділ майна подружжя, припиняє право [PERSON] на отримання від [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей. Укладення мирової угоди не стосується виплати аліментів. Позивач не приймає участі у вихованні дітей, більш того, він застосовує насилля. На підтвердження застосування насилля до [PERSON] слугує рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2020 року про видачу обмежувального припису [PERSON] 20 квітня 2021 року від відповідача до суду надійшли додаткові пояснення, відповідно яких вказано, що коли сторони домовилися про мирову угоду, то в розмові не йшлося про зменшення виплат/аліментів на дітей. А навпаки, за умови, що вона відмовляється від квартири під номером [ADDRESS] на користь [PERSON] , то він як батько збільшить суму аліментів на дітей. Вказано, що вони усно домовилися про те, що до суми аліментів на кожну дитину він додасть ще 14 000 грн., на сьогоднішній день, сума аліментів становить 20 000 грн. на обох дітей та 14 000 грн. доплата відповідно мирової угоди. Квартира по [ADDRESS] була придбана за спільні кошти її мами [PERSON] та кошти їхньої сім`ї та ця квартира мала залишитися у спадок старшій дочці [PERSON] . Будинок по [ADDRESS] , який був зазначений у розподілі майна належав батькові відповідача [PERSON] та був придбаний за кошти з продажу будинку по [ADDRESS] . В судове засідання позивач та відповідач не з`явились, повідомлялись належним чином. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні просила у задоволенні позову відмовити. Суд, в межах наданим доказів, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів задоволено частково. Стягнуто із [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі, в розмірі - 10 000,00 грн., на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 05 грудня 2017 року та до досягнення дітьми повноліття. У задоволенні решти вимог відмовлено. Постановою головного державного виконавця Дарницького районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 22 січня 2019 року відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 404/7774/17, виданого 21 грудня 2018 року Кіровським районним судом м. Кіровограда про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі, 10 000 грн. на кожну дитину, до досягнення дітей повноліття, починаючи з 05 грудня 2017 року. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 листопада 2019 року у справі № 404/7757/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя, затверджено мирову угоду, укладену між сторонами 15 листопада 2019 року на зазначених у ній умовах. Відповідно п. 1.2 вказаної вище мирової угоди, [PERSON] зобов`язався сплачувати на користь [PERSON] щомісячно по 14 000 грн. до 20 числа кожного місяця, починаючи з грудня 2019 року до жовтня 2030 року включно в якості доплати (збільшення) суми аліментів на утримання дітей, визначеної рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2018 року у справі № 404/7774/17. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 13 лютого 2020 року Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] народилась [PERSON] . ЇЇ батьками вказані: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно до консультації спеціаліста від 16 травня 2020 року, [PERSON] , [INFO] , лікарем медичного центру «ДокторПРО» поставлено діагноз: «Цирроз печени криптогенный с умеренной биохимической активностью. Портальная гипертртензия 1 ст., спленомегальная, асцит. Портальная гипертензия: варикозно расширение вены пищевода 2 ст., печеночная недостаточность 1 ст. Хр. г/дуоденит. Хр. холецистопанкреатит». Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, номер інформаційної довідки: 209627058 від 29 травня 2020 року, квартира за адресою: [ADDRESS] на праві власності належить [PERSON] . Відповідно до відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, [PERSON] за період з 1 квартал 2019 року по 1 квартал 2021 року отримав доходи з таких джерел: 1 квартал 2019 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 12 540 грн.; 2 квартал 2019 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 12 493,36 грн.; 3 квартал 2019 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 12540 грн.; 4 квартал 2019 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 12540 грн.; 1 квартал 2020 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 9598,35 грн.; 1 квартал 2020 року - продаж нерухомого майна - 481538 грн.; 2 квартал 2020 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 13654,36 грн.; 3 квартал 2020 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 14 446 грн.; 4 квартал 2020 року заробітна плата ТОВ «Лекс Константа» - 15 000 грн. Відповідно до даних наданих Адміністрацією Держприкордонслужби України, [PERSON] , [INFO] перетинав державний кордон України у період з 01 січня 2020 року по 03 червня 2021 року: 26 серпня 2020 року (Київ - Тіват); 02 вересня 2020 року (Тіват-Київ); 22 вересня 2020 року (Запоріжжя - Анталія); 27 вересня 2020 року (Анталія - Запоріжжя); 03 листопада 2020 року (Київ - Шарм Ель Шейх ); 11 листопада 2020 року (Шарм Ель Шейх - Київ); 22 лютого 2021 року ( Запоріжжя - Шарм Ель Шейх ); 27 лютого 2021 року (Шарм Ель Шейх - Запоріжжя); 17 березня 2021 року (Київ Занзібар); 27 березня 2021 року (Занзібар - Київ); 18 квітня 2021 року (Харків - Шарм Ель Шейх); 21 квітня 2021 року (Шарм Ель Шейх - Запоріжжя); 02 травня 2021 року (Запоріжжя - Стамбул); 09 травня 2021 року (Анталія - Запоріжжя); 24 травня 2021 року (Київ - Бодрум); 28 травня 2021 року (Бодрум - Дніпро). Статтею 18 Конвенції передбачено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно частини другої статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України. Згідно із статтею 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України) батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно положень ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів, інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Частиною 1 статті 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Отже, у спірних правовідносинах підлягає застосуванню не тільки ст. 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Частиною 2статті 182 СК України визначено, що розмір аліментів має бути необхідним і достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Згідно з п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. З аналізу зазначених правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів. При цьому, суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів. Вимогами ст.ст. 13,81 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. На підтвердження своїх вимог щодо зменшення розміру аліментів, позивач вказує на те, що у нього змінився майновий та сімейний стан, просив також врахувати те, що у нього погіршився стан здоров`я. Наданими суду доказами позивач не довів, що після ухвалення рішення про стягнення аліментів, його матеріальне становище погіршилось. Наявність на утриманні ще однієї дитини, не є беззаперечною підставою для зменшення розміру аліментів. Також, доказами не підтверджується розмір витрат, яких позивач потребує щомісячно, у зв`язку із лікуванням, що впливає на розмір аліментів, які стягуються за рішенням суду. Суд, перш за все, повинен виходити та враховувати інтереси та права неповнолітніх дітей на належне матеріальне утримання від батьків. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Враховуючи те, що позивач переконливих доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги не надав, тому суд вважає, що достатніх та законних підстав для зменшення розміру аліментів немає, а відтак в задоволенні позову слід відмовити. Щодо вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу з позивача на користь відповідача, суд зазначає наступне. Стаття 59 Конституції України закріпила право кожної людини на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно з ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Частиною п`ятою статті 137 ЦПК України встановлено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно з ч. 6 ст. 137 ЦПК України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного до договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Зазначені критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим. У постанові Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесені витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення. Як вбачається із матеріалів справи до неї долучено договір про надання правової допомоги адвокатом, укладений між адвокатом Колесник Г.М. та відповідачем, додаток №1 від 28 липня 2020 року до договору, акт надання послуг (виконаних робіт) №1, акт надання послуг №98, меморіальний ордер на суму 36 010 грн. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004 у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Отже, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо,

Outcome: approved