Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до Південного МУ\~МЮ (м.Одеса)\~та Олешківської\~держнотконтори,\~про визнання\~незаконною та\~скасування постанови\~про відмову\~у вчиненні\~нотаріальної дії\~та зобов`язання\~вчинити нотаріальну\~дію. В\~обґрунтування заявленого\~позову позивач\~посилається на\~те,\~що [INFO] в\~місті Херсоні\~померла його\~мати [PERSON] ,\~а позивач\~є спадкоємцем\~першої черги\~спадкування за\~законом після\~її смерті.\~23.11.2020р.\~він звернувся\~до Олешківської\~державної нотаріальної\~контори Херсонської\~області із\~заявою про\~прийняття спадщини\~за законом,\~у складі\~якої є\~нерухоме майно,\~після смерті\~матері,\~а 14.03.2021р.\~подав до Олешківської\~держнотконтори заяву\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~законом на\~таке майно.\~Однак постановою\~державного нотаріуса\~Олешківської державної\~нотаріальної контори\~Херсонської області\~Чернікової Т.В.\~від 16\~березня 2021\~року року йому\~відмовлено у\~вчиненні нотаріальної\~дії:\~видачі Свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом\~на квартиру\~під [ADDRESS] ,\~у зв`язку\~з тим,\~що спадкоємцем\~ не\~надано документи,\~необхідні для\~вчинення нотаріальної\~дії,\~а саме\~довідку міської\~ради про\~місце реєстрації/останнє\~місце проживання\~померлої,\~яка б\~підтверджувала коло\~спадкоємців. З метою\~досудового врегулювання\~спору 09.04.2021р.\~позивач звернувся\~зі скаргою\~на незаконні\~дії державного\~нотаріуса,\~у якій\~просив вжити\~заходів щодо\~усунення порушень\~закону державним\~нотаріусом Олешківської\~державної нотаріальної\~контори Херсонської\~області Черніковою\~Т.В.\~та зобов`язати\~нотаріуса видати\~йому свідоцтво\~про право\~на спадщину\~за законом\~у повному\~обсязі після\~смерті його\~матері [PERSON] . Однак він\~отримав повідомлення\~про результати\~розгляду скарги,\~у якому\~було зазначено,\~що відповідно\~до визначених\~законом повноважень\~управління юстиції\~втручання у\~діяльність нотаріуса\~(у\~тому числі\~зобов`язання\~нотаріуса щодо\~вчинення нотаріальної\~дії)\~нібито заборонено. Вважає,\~що постанова\~про відмову\~у вчиненні\~нотаріальної дії\~від 16.03.2021р.\~винесена незаконно\~та підлягає\~скасуванню через\~те,\~що відсутність\~довідки міської\~ради про\~місце реєстрації/останнє\~місце проживання\~померлої не\~є законною\~підставою для\~відмови у\~ видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом,\~оскільки у\~разі,\~якщо місце\~проживання спадкодавця\~невідоме,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місцезнаходження нерухомого\~майна,\~яке знаходиться\~в м.Олешки\~Херсонської області. Також\~надання такої\~довідки до\~нотаріальної контори\~спадкоємцем законом\~не передбачено,\~у разі\~необхідності нотаріус\~сам повинен\~був витребувати\~її із\~компетентних органів. Постанова про\~відмову у\~вчиненні нотаріальної\~дії від\~16.03.2021\~р.\~порушує його\~права як\~спадкоємця,\~оскільки спадщина\~ним \~була прийнята\~та вчинені\~усі необхідні\~дії для\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом,\~у тому\~числі були\~надані правовстановлюючі\~документи на\~спадкове майно,\~а тому\~нотаріус зобов`язаний\~був видати\~йому свідоцтво\~про право\~на спадщину\~за законом. У зв`язку із викладеним просив визнати незаконною та скасувати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.03.2021р., що видана нотаріусом Олешківської державної нотаріальної контори Херсонської області Черніковою Т.В., у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , а також зобов`язати Олешківську державну нотаріальну контору Херсонської області видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом у повному у обсязі після смерті його матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , стягнути із відповідачів понесені ним судові витрати. \~ \~ \~ \~ Ухвалою суду від 15.07.2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 29.07.2021 року від представника відповідача уповноваженої особи Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса),завідувача сектору судової роботи та міжнародного співробітництва у Херсонській області Управління судової роботи та міжнародного співробітництва Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Рижова Ю.М. надійшов відзив, у якому він просив у задоволені позовної заяви [PERSON] відмовити у повному обсязі, посилаючись на те, що позивач не ставлячи позовних вимог до Південного МРУЮ, визначив його співвідповідачем у вказаній справі, однак за змістом позовної заяви не вбачається порушення Південним МРУЮ прав та інтересів позивача або оскарження дій чи бездіяльності, рішення Південного МРУЮ, відсутній будь-який цивільно-правовий спір. За таких обставин, у Південного МРУЮ відсутній обов`язок відповідати за даним позовом, оскільки сам по собі факт того, що позивач звертався до Південного МРУЮ зі скаргою та отримав відповідь,не породжує підстав для пред`явлення позовних вимог до управління юстиції з вимогами, зазначеними у позовній заяві. 09.08.2021 року від завідувача Олешківської державної нотаріальної контори Чернікової Т. надійшов відзив, у якому вона просила у задоволені позовної заяви [PERSON] відмовити у повному обсязі, у зв`язку із його необгрунтованістю та безпідставністю. Вважає, що позивачем неправильно\~ обрано\~спосіб захисту\~своїх прав\~в частині\~позовної вимоги\~№3 щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тому, що позовна вимога [PERSON] про зобов`язання Олешківську державну нотаріальну контору Херсонської області видати йому свідоцтва про право на спадщину за законом не підлягає задоволенню. Ухвалою суду\~від 18.11.2021\~року закрито\~ підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті, а також витребувано з Олешківської державної нотаріальної контори Херсонської області належним чином завірену копію спадкової справи, заведену після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Належним чином завірена копія спадкової справи, заведена після смерті [PERSON] , померлої [INFO] надійшла із Олешківської державної нотаріальної контори Херсонської області до суду 25.11.2021 року. У судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Представник Південного МУ МЮ (м.Одеса) Рижов Ю.М. просив у задоволенні даного позову відмовити з підстав, наведених у відзиві. Представник Олешківської\~держнотконтори,\~її завідувач\~Чернікова Т.В.\~також просила\~відмовити \~у задоволенні\~даного позову,\~у зв`язку\~із тим,\~що постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.03.2021 р. є законною та такою, що відповідає чинному законодавству. Заслухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до таких висновків. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1\~ст. 16 ЦК України). Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 3\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1\~ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Судом встановлено, що [INFO] в місті Херсоні померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Дніпровським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , що 06.09.1980 року видане Дар`ївською сільською радою Білозерського району Херсонської області [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Свідоцтвом про право власності від 14.12.2004 року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №6497475 від 14.02.2005 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності підтверджується, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до наданої суду копії спадкової справи № 234/2020 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , з якої встановлено, що позивач [PERSON] 23.11.2020 року звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , [INFO] , у якій зазначив, що спадщину цією заявою приймає та просить видати свідоцтво про право на спадщину за законом, інші спадкоємці відсутні, необхідні документи додаються та будуть надані додатково. 25.11.2020 року надійшла відповідь Олешківської міської ради за №3311/04-12 від 25.11.2020 року на запит завідувача\~Олешківської державної нотаріальної контори про те, що [PERSON] , [INFO] . 14 серпня 2019 року знята з реєстрації за адресою: [ADDRESS] за власним бажанням та інші особи не зареєстровані. 16.03.2021 року позивач [PERSON] звернувся до Олешківської державної\~нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, у якій зазначив, що довідка міської ради про реєстрацію/останнє місце проживання померлої, яка б пітверджувала коло спадкоємців після смерті його матері [PERSON] відсутня. Постановою від 16 березня 2021 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом Черніковою Т.В. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під [ADDRESS] , після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку із ненаданням спадкоємцем документів, необхідний для вчинення нотаріальної дії, а саме: довідки міської ради про місце реєстрації/останнє місце проживання померлої, яка б підтверджувала коло спадкоємців. 09.04.2021 року [PERSON] звернувся до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із скаргою на незаконні дії державного нотаріуса. 06.05.2021 року Південним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Одеса) було розглянуто вказану вище скаргу і за її результатами рекомендовано звернутися до суду, у випадку, якщо скаржник вважає, що в діях нотаріуса вбачається порушення чинного законодавства. Згідно частини першої та другої\~статті 5 ЦПК України\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом. Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено\~Законом України «Про нотаріат», та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5. Частиною 1\~ст.1 Закону України «Про нотаріат»\~встановлено, що нотаріат в Україні це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Частиною 2\~ст.1 Закону України «Про нотаріат»\~передбачено, що вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси). Статтею 50 Закону України «Про нотаріат»\~передбачено можливість оскарження в судовому порядку нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта. Як наголошується Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ із посиланням на Постанову Пленуму ВССУ «Про узагальнення судової практики розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні» від 07.02.2014 року № 2, можливість оскарження нотаріальних дій або відмови у їх вчиненні забезпечує законність нотаріального провадження і захист прав та інтересів учасників нотаріального процесу. Судовий контроль за діяльністю нотаріусів має забезпечити виправлення нотаріальних помилок, тлумачення чинного законодавства та сприяти дотриманню законності у сфері цивільних правовідносин, що виникають із вчинення нотаріальних дій. Закону України «Про нотаріат»\~поділяє об`єкти судового оскарження в межах нотаріального процесу на три групи: нотаріальні дії; відмова у вчиненні нотаріальних дій; нотаріальні акти. Згідно з ч.1\~ст.1 Закону України «Про нотаріат»\~нотаріальними діями є посвідчення права, а також фактів, що мають юридичне значення, та інші дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Відповідно до ч.2\~\~ст.48 Закону на підтвердження права на спадщину, права власності, посвідчення фактів, що громадянин є живим, перебування його у певному місці, про прийняття на збереження документів видаються відповідні свідоцтва. Відповідно до ст.49 Закону нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України; 2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; 3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; 4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства; 5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; 6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності; 7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; 8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням; 8-1) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії щодо відчуження належного їй майна, внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці; 9) в інших випадках, передбачених законом. Обов`язок нотаріуса та відповідної посадової особи вчиняти нотаріальні дії передбачений ч.3\~ст.49 Закону України «Про нотаріат», де встановлено заборону безпідставної відмови в її вчиненні. Як випливає з п.9 ч.1\~ст.49 Закону України «Про нотаріат», підстави для відмови у вчиненні нотаріальної дії можуть встановлюватися тільки цим Законом. Перелік підстав для відмови нотаріусом у вчиненні нотаріальних дій, зазначений у\~ст.49 Закону України «Про нотаріат», не є вичерпним. За наявності умов, передбачених 49\~Закону України «Про нотаріат»\~на нотаріуса покладається завдання, по-перше, відмовити у вчиненні нотаріальної дії, якщо вона суперечить вимогам чинного законодавства; по-друге, обґрунтувати своє рішення на підставі норм чинного законодавства. Предметом судової діяльності у справах про оскарження нотаріальних дій або відмови в їх вчиненні є перевірка законності дії нотаріусів або відповідних посадових осіб, які вчиняють нотаріальні дії чи які відмовили в їх вчиненні. Перевіряючи законність дій нотаріуса, суддя повинен детально вивчити закон, на підставі якого діяв нотаріус чи інша посадова особа, уповноважена на вчинення нотаріальної дії, дослідити всі докази і з`ясувати обставини, що мають значення для справи. Це, у свою чергу, дає суду можливість винести законне й обґрунтоване рішення. Предметом доказування під час судового розгляду у справах про оскарження нотаріальних дій або про відмову в їх вчиненні є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами у справах щодо оскарження нотаріальних дій або відмови в їх вчиненні можуть бути документи, що стосуються вчиненої нотаріальної дії (оригінали нотаріально посвідченого договору, заповіту, свідоцтва про право на спадщину, про право власності на частку в спільному майні подружжя, довіреності, інші документи, видані нотаріусами; документи, що підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника, тощо); постанова нотаріуса або відповідний акт посадової особи, яка вчиняє нотаріальні дії, про відмову вчинити дану нотаріальну дію; документи, які заявник просив засвідчити або посвідчити. Згідно з підпунктом 4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України,затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012р. за №282/20595 (далі Порядок), свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно з пунктом 4.13. вказаного Порядку видача свідоцтва про право на спадщину може бути відкладена у разі: витребування нотаріусом відомостей або документів від фізичних або юридичних осіб, при цьому строк, на який може бути відкладено видачу свідоцтва про право на спадщину, не може перевищувати одного місяця; необхідності отримання нотаріусом від заінтересованих осіб згоди на подачу спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, заяви про прийняття спадщини згідно з вимогами частини другої\~статті 1272 ЦК України. За обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулась до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом. Згідно з пунктом 4.14. Порядку при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (частина перша та друга ст. 1221 Цивільного кодексу України). При цьому, необхідно мати на увазі, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, а часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частини перша та друга статті 1220 Цивільного кодексу України). Підпунктом 1.13 пункту 1 глави 10 розділу ІІ Порядку визначено, що місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою житлово-експлуатаційної організації, довідкою правління житлово-будівельного кооперативу про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця; записом у будинковій книзі про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця, довідкою адресного бюро, довідкою райвійськкомату про те, що спадкодавець до призову на військову службу проживав за відповідною адресою. Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть. У \~позовній заяві\~позивач вказує,\~що спадкодавець\~ [PERSON] \~тяжко хворіла,\~проживала разом\~з ним\~в [ADDRESS] ,\~була знята\~з реєстрації\~місця \~проживання в\~м.Олешки\~Херсонської області\~на підставі\~її особистої\~заяви,\~за місцем\~проживання в\~м.Херсон\~не була\~зареєстрована. А відсутність довідки міської ради про місце реєстрації/останнє місце проживання померлої не є законною підставою для відмови в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, посилаючись на норму ч.2 ст.1221 ЦК України, відповідно до якої, якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Таким чином, підставами для визнання нотаріальної дії незаконною є невідповідність здійснення такої дії чинному законодавству та порушення процедури здійснення нотаріальної дії. Що стосується позовних вимог до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), суд дійшов такого висновку. Право на звернення до суду з позовом про незаконність нотаріальної дії чи відмови в її вчиненні мають заінтересовані особи (фізичні та юридичні), стосовно яких були вчинені нотаріальні дії, або які одержали відмову в їх вчиненні, тобто безпосередньо брали участь у нотаріальному процесі. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Згідно\~статті 51 ЦПК України\~суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Відповідно до п.4 ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Звертаючись з позовом, [PERSON] вказав відповідачем-1 Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса), при цьому не ставлячи до нього жодної позовної вимоги, тоді як з огляду на зміст спірних правовідносин та заявлені позовні вимоги належним відповідачем по справі є відповідач-1 Олешківська державна нотаріальна контора, оскільки державний нотаріус згідно\~статті 22 Закону України «Про нотаріат»\~діє не від власного імені, а використовує печатку з найменуванням державної нотаріальної контори з відповідним номером. Зважаючи на те, що за змістом позовної заяви не вбачається порушення Південним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Одеса) прав та інтересів позивача або оскарження дій, бездіяльності, рішень Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), між ними відсутній будь-який цивільно-правовий спір, а факт звернення позивачем до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зі скаргою на незаконні дії державного нотаріуса не може бути підставою для пред`явлення позовних вимог, суд дійшов висновку, що Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) є неналежним відповідачем по даній справі. Тлумачення\~статті 50 Закону України «Про нотаріат»\~свідчить, що при задоволенні позову про оспорення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії суд не може зобов`язати нотаріуса вчиняти нотаріальні дії, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до\~Закону України «Про нотаріат»\~і належать до його компетенції. Суд не може зобов`язувати нотаріуса вчиняти дії щодо вирішення питань, які безпосередньо належать до його компетенції, приймати замість нього своє рішення та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 473/1878/19 (провадження № 61-20469сво19) зроблено висновок, що «суд не може підміняти орган, до повноважень якого належить прийняття рішення, яке є предметом оскарження, приймати замість нього своє рішення та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта…Тобто суд не може зобов`язувати нотаріуса вчиняти дії щодо вирішення питань, які безпосередньо належать до його компетенції. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01.09.2021 року у справі № 185/9807/19. Таким чином, у задоволенні позовної вимоги [PERSON] про зобов`язання нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину за законом слід відмовити з вказаної підстави. Враховуючи викладене, дослідивши постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.03.2021р.на предмет її відповідності вимогам Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, суд приходить до висновку про її законність і обґрунтованість. Отже, підстав для її визнання незаконною та скасування судом не встановлено, у зв`язку з чим позовна вимога про зобов`язання видати позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом, також задоволена бути не може. З огляду на встановлені обставини у цій справі, а також неналежність одного із відповідачів за позовними вимогами, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.\~ Відповідно до положень\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вимоги\~ст.141 ЦПК України, судові витрати залишаються за позивачем. На підставі викладеного та ч. 2\~ст. 50 Закону України «Про нотаріат»,

Outcome: dismissed