Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все своє майно своїм дочкам в тому числі позивачу та відповідачу [PERSON] , про наявність якого позивач дізналася лише восени 2021 року, а тому була позбавлена можливості у встановлений законом строк звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 04.01.2022 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Сторони в підготовче засідання не з`явились, однак звернулися до суду з заявами, в яких просять справу розглянути без їх участі, позивач позов підтримує, а представник відповідача Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області та відповідач [PERSON] позовні вимоги визнають. Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с.6). Згідно заповіту від 20 вересня 1991 року [PERSON] заповіла своїм дочкам, а саме позивачу, відповідачу [PERSON] та [PERSON] все своє майно (а.с.10). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с.11). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді земельної частки (паю), що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №010857 (а.с.9). Відповідно до довідки виконкому Вишевицької сільської ради №276 від 01.11.2021 [PERSON] на день смерті постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . Крім неї у цьому будинку на день смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.8). Згідно витягу зі Спадкового реєстру №67345827, виданого 17.11.2021 Приватним нотаріусом Камінською Л.В., спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася (а.с.7). Отже, судом встановлено, що між сторонами діють цивільні правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до вимог ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 565/1145/17 (Постанова від 26.06.2019). Таким чином, враховуючи те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. У відповідності ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Отже, враховуючи, що відповідачі перед початком розгляду справи по суті звернулися до суду з заявою про визнання позову, суд вважає, що позивачу з державного бюджету необхідно повернути 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову (а.с.3а).

Outcome: approved