Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідачів про усунення перешкод у користуванні та володінні належним їй нерухомим майном адвокатською конторою та земельною ділянкою. Посилається на те, що їй на праві приватної власності належить нежитлова будівля - «адвокатська контора», що розташована за адресою: [ADDRESS] . Об`єкт «Адвокатська контора» знаходиться поруч із Іршавським районним судом та розташований на земельній ділянці розміром 0,0074 га, що передана позивачці 22.09.1998 року у постійне користування на підставі Державного акту серії ЗК005-10017. Земельна ділянка адвокатської контори огороджена. До липня 2018 року вхід та вихід з двору адвокатської контори вів до стежки загального користування, яка належить Іршавській міській раді. В ніч з 20-го на 21-е люте 2016 року у будівлі Іршавського районного суду відбулася пожежа, внаслідок якої частково було знищено будівлю суду. Територіальним управлінням державної судової адміністрації України в Закарпатській області розпочато реконструкцію адміністративної будівлі Іршавського районного суду. У період перебування позивачки у відпустці перед входом на земельну ділянку, яка перебуває у її постійному користуванні та на якій розміщена будівля адвокатської контори (офісу), ТУДСА України в Закарпатській області разом з Іршавським районним судом збудували глуху стіну із блоків, якою повністю перегородили доступ до адвокатської контори. Пізніше встановлено металеву огорожу з решітчастих елементів на бетонному цоколі; на бетонній огорожі встановлено електричний лічильник із скринькою автоматичних вимикачів, пожежний ящик для зберігання піску; встановлено лавку для сидіння; у бетонному кільці посаджено дерево. Вище\~ названі об`єкти перешкоджають позивачці пройти на земельну ділянку та в офіс адвокатської контори, здійснювати свою професійну адвокатську діяльність, а також можуть перешкоджати проїзду пожежних чи інших автомобілів з метою побутових, ремонтних чи інших потреб. Крім перешкоджання у здійсненні професійної діяльності, порушено право позивачки на працю та право володіння, користування та розпорядження власністю. Вважає дії відповідачів такими, що суперечать вимогам будівельного, протипожежного та іншого законодавства. Просила суд винести рішення, яким зобов`язати відповідачів усунути перешкоди у користуванні та володінні належним їй нерухомим майном - адвокатською конторою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та земельною ділянкою розміром 0,0074 га. 09 вересня 2019 року позивач подала заяву про збільшення позовних вимог, в якій фактично уточнила позовні вимоги та просить суд усунути перешкоди у користуванні та володінні належним їй нерухомим майном - адвокатською конторою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та земельною ділянкою розміром 0,0074 га. шляхом зобов`язання відповідачів: повністю демонтувати бетонну огорожу, яка улаштована між земельною ділянкою [ADDRESS] на якій розміщена будівля Іршавського районного суду Закарпатської області та земельною ділянкою [ADDRESS] , яка перебуває у її користуванні; частково демонтувати огорожу з бетонного цоколя та решітчастих елементів, що примикає до бетонної огорожі, яка перешкоджає доступу на земельну ділянку, що перебуває у її користуванні, починаючи від місця з`єднання огорож в напрямку до вул. Поштової на довжину 3,5 м.; перенести електричний лічильник зі скринькою електричних автоматичних вимикачів, що установлені на бетонній огорожі, яка перешкоджає проходу на земельну ділянку, що перебуває у її користуванні, пожежний ящик для зберігання піску, лавку для сидіння; розібрати такі елементи благоустрою як мощення з бруківки та трав`яний газон, а також основу приблизно на 20 см., на яку вони улаштовані і підняти вище планувальної позначки землі біля входу на земельну ділянку, що перебуває у її користуванні, в межах, необхідних для забезпечення доступу на земельну ділянку; викорчувати дерево, посаджене безпосередньо поблизу бетонної огорожі, яка перешкоджає доступу на земельну ділянку. В судовому засіданні позивач [PERSON] збільшені позовні вимоги підтримала повністю та просила задовольнити в повному обсязі з підстав та обґрунтувань, викладених у змісті позову. Представник відповідача ТУ ДСА України в Закарпатській області Симканич В.В. в судовому засіданні заперечила проти задоволення уточнених позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 09.09.2019 року. Представник відповідача вказує на те, що Іршавським районним судом Закарпатської області та ТУ ДСА України в Закарпатській області під час реконструкції адміністративної будівлі суду, додержано всіх вимог забудови земельної ділянки в [ADDRESS] . Реконструкція будівлі Іршавського районного суду здійснювалась згідно проекту «Реконструкції будівлі Іршавського районного суду Закарпатської області по вул. Шевченка, 23, м. Іршава. 2016 р.», розробленого генеральним проектувальником архітектором [PERSON] відповідно до завдання на проектування та містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки та згідно Генерального плану М1:500. Звертає увагу на те, що 19.04.2016 року відділом містобудування та архітектури Іршавської РДА були видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки [ADDRESS] , відповідно до яких із сусідніми земельними ділянками сервітутів та обмежень не встановлено. Роботи з реконструкції проводилися на підставі Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції 31.03.2017 року №ЗК083170902774ІЗ змінами, внесеними Декларацією про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції 09.06.2017 року № 3K083171604084. Сторона відповідача категорично не погоджується з висновком експерта [PERSON] , оскільки серед нормативно-правових актів, якими користувався експерт під час проведення дослідження відсутні ДБН В.2.2-26:2010 Будинки і споруди. Суди, з чого випливає, що судовим експертом проведено експертизу без урахування спеціального законодавства, державних будівельних норм, які поширюються на суди загальної юрисдикції. Крім цього, у своєму висновку експерт [PERSON] зазначає, що огорожа побудована між земельними ділянками позивача [PERSON] та Іршавського районного суду Закарпатської області, а це не відповідає фактичним обставинам справи, позаяк огорожа суду побудована в межах земельної ділянки по [ADDRESS] . Вважає, що такі експертні помилки є недобросовісним виконанням експертного дослідження, що проявилося в свідомому ігноруванні суттєвих фактів і чинного законодавства в сфері здійснення судової експертизи, які призвели до замовчування фактичних обставин досліджуваних об`єктів і дачі їм завідомо невірної оцінки. Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до Територіального управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області, Іршавського районного суду Закарпатської області про усунення перешкод в користуванні власністю у повному обсязі. Представник відповідача Іршавського районного суду Куртинець М.М. в судовому засіданні заперечила проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву про збільшення позовних вимог. Зазначила, що згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку та згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права земельна ділянка площею 0, 1078 га., цільове призначення якої для будівництва та обслуговування будівель державної влади та місцевого самоврядування, яка розташована в [ADDRESS] , зареєстрована за ТУ ДСА України в Закарпатській області на праві постійного користування земельною ділянкою. Згідно абз. 2 висновку Іршавської міської ради до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 15.05.2015 року № 01-8/568 на використання даної земельної ділянки обмеження (обтяження), сервітути не встановлені. Згідно п. 5 висновку відділу містобудування та архітектури Іршавської районної державної адміністрації Закарпатської області до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 28.05.2015 року № 01-08/337 обмеження і сервітути не встановлені. Згідно абз. З висновку Управління Держземагенства в Іршавському районі Закарпатської області до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 22.06.2015 року №28-704-0.3-3585/2-15 - на використання даної земельної ділянки обмеження (обтяження), сервітути не встановлені. Також звертає увагу на вимоги до забудови земельної ділянки, що відповідно до п. 5 ДБН В.2.2 26:2010 Будинки і споруди. Суди: Будинки судів доцільно розміщувати на території громадського центру населеного пункту. Головний фасад з центральним входом слід орієнтувати на міську площу чи магістраль. Площу та конфігурацію майданчика перед головним входом визначають завданням на проектування залежно від містобудівної ситуації, а ділянка повинна мати захисну декоративну огорожу по периметру. Службова зона території судової установи повинна бути огороджена по периметру парканом заввишки не менше ніж 2,0 м, що передбачено п. 7 ДБН В.2.2-26:2010 Будинки і споруди. Суди. Отже, Іршавським районним судом Закарпатської області та ТУ ДСА України в Закарпатській області під час реконструкції адміністративної будівлі суду додержано всіх вимог забудови земельної ділянки в [ADDRESS] . Крім того не погоджується з результатами висновку експерта Колчара В.Д. від 07.07.2019 року, вважає судження експерта щодо виявлених порушень такими, що не відповідають реальним обставинам і є такими, що суперечать матеріалам справи. Просить суд відмовити у позові [PERSON] до Територіального управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області, Іршавського районного суду Закарпатської області про усунення перешкод в користуванні власністю у повному обсязі. Заслухавши пояснення учасників справи, свідка, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступного висновку. В судовому засіданні судом встановлено, що позивач, на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 29.12.2012 р., є власником нежитлової будівлі - «адвокатська контора», розташованої за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки розміром 0,0074 га., що передана позивачу 22.09.1998 року у постійне користування на підставі Державного акту серії ЗК005-10017 /а.с. 5-6, том-1/. Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 29.03.2017 року та з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 20.07.2015 року, земельна ділянка за кадастровим номером 212910100:06:004:0095 знаходиться за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування. Вказана земельна ділянка перебуває на праві постійного користування за Територіальним управлінням Державної судової адміністрації України в Закарпатській області./а.с.35,36, том-1/\~\~ Згідно містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , встановлено реконструкцію будівлі Іршавського районного суду, замовник Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області, адреса для будівництва: Іршавський район, м. Іршава, вул. Шевченка, 23, площа земельної ділянки 0, 1078 гектарів./а.с.37, том-1/. Відповідно до Експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності, довговічності об`єкту будівництва та кошторисної документації від 20.12.2016 року, Робочий проект «Реконструкція будівлі Іршавського районного суду по вул. Шевченка, 23 в м. Іршава» розроблений з дотриманням вимог до міцності, надійності, довговічності об`єкту, а кошторисна документація складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва»./а.с.38, том-1/ Згідно декларації про початок виконання будівельних робіт, начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області Кошинським О.О. подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатської області декларацію про початок виконання робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі Іршавського районного суду м. Іршава вул. Шевченка 23», будівельна адреса: Іршавський район, м. Іршава, вул. Шевченка, 23, проектна документація розроблена ФОП [PERSON] , експертиза проекту будівництва проведена філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Закарпатській області, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані відділом Містобудування та архітектури Іршавської РДА №МБУ 11 від 19.04.2016 року. Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатської області зареєстровано 09.06.2017 року./а.с.39,40, том-1/ Реконструкція проводилась згідно проекту «Реконструкції будівлі Іршавського районного суду Закарпатської області по вул. Шевченка, 23, м.Іршава.2016 р.», розробленого генеральним проектувальником архітектором [PERSON] відповідно до завдання на проектування та містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки та згідно Генерального плану М1:500. Згідно абз.2 висновку Іршавської міської ради до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 15.05.2015 року №01-8/568 на використання земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , обмеження (обтяження), сервітути не встановлені. Відповідно до п.5 висновку відділу містобудування та архітектури Іршавської районної державної адміністрації Закарпатської області до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 28.05.2015 року №01-08/337 обмеження (обтяження), сервітути не встановлені. Згідно абз.3 висновку Управління держземагенства в Іршавському районі Закарпатської області до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування від 22.06.2015 року №28-704-0.3-3585/2-15 на використання даної земельної ділянки обмеження (обтяження), сервітути не встановлені. Площу та конфігурацію майданчика перед головним входом визначають завданням на проектування залежно від містобудівної ситуації, а ділянка повинна мати, як правило, захисну декоративну огорожу по периметру (паркан, кущі та ін..). Службова зона території судової установи повинна бути огороджена по периметру парканом заввишки не менше ніж 2,0 м., що передбачено п.7 ДБН В.2.2-26:2010 Будинки і споруди. Суди. Позивач [PERSON] звертаючись до суду за захистом своїх прав, посилається на те, що внаслідок здійснення відповідачами реконструкції будівлі Іршавського районного суду по вул. Шевченка, 23 в м. Іршава, було збудовано огорожу, яка перешкоджає їй у доступі до земельної ділянки та до офісу адвокатської контори по [ADDRESS] . Суд надаючи оцінку вказаним доводам позивача викладених у позовній заяві щодо порушення відповідачами вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність», «Про основи містобудування», інженерно-технічних заходів та Правил пожежної безпеки в Україні, виходить із наступного. Відповідно по положень статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства та його діяльність\~ може бути обмежена чи припинена лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном\~ ( ч.1 ст.391 ЦК України). Частиною першою статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної документації». Положенням частини другої статті 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку. ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» регламентовано встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Так положеннями\~ п. 5 вказаного закону визначено, що контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Згідно ст.35 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється. Відповідно до ч.4 ЗУ «Про архітектурну діяльність» для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках перед проектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту; виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування; прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію. Положеннями ст. 14 Закону України «Про основи містобудування» внормовано, що до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: визначення території для містобудівних потреб згідно з рішенням відповідної ради; встановлення в межах своїх повноважень на відповідній території режиму використання та забудови земель, на яких передбачена перспективна містобудівна діяльність; надання відповідно до закону містобудівних умов і обмежень забудови земельних ділянок; забезпечення в установленому законодавством порядку розробки і подання на затвердження відповідних рад місцевих містобудівних програм, генеральних планів, детальних планів, планів червоних ліній; надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у випадках та відповідно до вимог, встановлених законом; організація охорони культурної спадщини; організація робіт, пов`язаних із створенням і веденням містобудівного кадастру населених пунктів; забезпечення в установленому законом порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації під час планування та забудови відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації та проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоду навколишньому природному середовищу. Положеннями ст. 25 Закону України «Про основи містобудування» регламентовано відповідальність за порушення містобудівного законодавства, зокрема за недотримання норм і правил при проектуванні і будівництві; проектування об`єктів з порушенням затвердженої у встановленому порядку містобудівної документації; виконання будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього; за самовільну зміну архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації; недотримання екологічних і санітарно-гігієнічних вимог, встановлених законодавством при проектуванні, розміщенні та будівництві об`єктів; прийняття в експлуатацію об`єктів, зведених з порушенням законодавства, норм і правил; наданні інформації, що не відповідає дійсності, про умови проектування і будівництва чи у необґрунтованій відмові надати таку інформацію. Відповідно до вимог ст. 26 вказаного вище закону спори з питань містобудування вирішуються радами у межах їх повноважень, а також судом відповідно до законодавства. Відповідно до вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Відтак згідно чинного законодавства посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю уповноважені проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації, проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Отже, Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області здійснило реконструкцію будівлі Іршавського районного суду на підставі документів, які надають право на виконання будівельних робіт. Крім цього, при детальному вивченні всіх письмових доказів, наданих сторонами, суд встановив, що такі не містять жодних відомостей щодо фіксації будь-яких порушень при здійсненні реконструкції будівлі Іршавського районного суду, чи видачі конкретних приписів органами державного архітектурно-будівельного контролю чи факт складення протоколів про вчинення правопорушень при розробці проекту реконструкції, або ж акти перевірок з виявленими порушеннями під час проведення реконструкції будівлі суду з накладенням штрафів. Також варто зазначити, що п.8 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією; Відповідно до ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (станом на дату виникнення\~ правовідносин) основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви. Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури. Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника. Завдання на проектування об`єктів будівництва складається і затверджується замовником за погодженням із проектувальником. Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень. В ході розгляду справи для встановлення фактичних обставин справи, ухвалою Хустського районного суду від 18.09.2020 року витребувано з відділу містобудування та архітектури Іршавської РДА /м. Іршава, пл. Народна, 4 Закарпатської області/ оригінал містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, яка розташована в [ADDRESS] . /а.с.128, том-2/. Листом начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, інфраструктури та цивільного захисту Іршавської райдержадміністрації від 12.10.2020 року №01-01/35 стверджується, що у 2016 році на забудову земельної ділянки, яка розташована в [ADDRESS] , були видані містобудівні умови та обмеження №МБУ-11 від 19.04.2016 року. У цьому ж році у містобудівні умови та обмеження №МБУ -11 від 19.04.16 за заявою замовника внесено зміни. Під час внесення змін номер та дата містобудівних умов не змінився. Містобудівні умови та обмеження у редакції із внесеними змінами виготовлені у одному примірнику, який видано замовнику. На даний час примірник містобудівних умов та обмеження у редакції із внесеними змінами у архіві відділу не зберігається. /а.с.139, том-2/. В якості свідка у даній справі з цього приводу було допитано начальника Відділу містобудування та архітектури Іршавської РДА [PERSON] , який пояснив, що 19.04.2016 року було видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки [ADDRESS] . В процесі проведення реконструкції за заявою замовника були внесені певні зміни до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по реконструкції суду, так як проект реконструкції будівлі суду не відповідав містобудівним умовам. Саме у зв`язку з цим існують містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки в двох варіантах. Зміни відповідають усім вимогам законодавства. На основі містобудівних умов\~ та обмежень забудови земельної ділянки, які були видані начальником відділу містобудування та архітектури\~ Іршавської РДА, була розроблена проектна документація ФОП [PERSON] . У 2018 році позивач [PERSON] зверталась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом про визнання протиправними дій по розробці проекту реконструкції будівлі Іршавського районного суду. 11.02.2021 року рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відмовлено у задоволенні позовної заяви [PERSON] до ФОП [PERSON] , Територіального управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області, треті особи на стороні відповідача: Іршавський районний суд, Іршавська районна державна адміністрація Закарпатської області, про визнання протиправними дій по розробці проекту реконструкції будівлі. Рішення набрало законної сили. Як слідує з рішення, суд констатував, що проектна документація на реконструкцію адміністративної будівлі Іршавського районного суду Закарпатської області, що знаходиться за адресою: м. Іршава, вул. Шевченка, № 23 погоджена всіма компетентними уповноваженими державними органами. Матеріали справи не містять рішень спеціально уповноважених органів про наявність порушень ФОП [PERSON] будівельних норм і правил, а навпаки є висновки компетентних органів про відповідність реконструкції будівлі суду проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. З огляду на викладене, враховуючи досліджені в судовому засіданні докази по справі, суд приходить до висновку, що реконструкцію адміністративної будівлі Іршавського районного суду Закарпатської області проведено з дотриманням будівельних норм та правил забудови земельної ділянки. Крім того, в ході розгляду справи, ухвалою Хустського районного суду від 06.02.2019 року за клопотанням позивача [PERSON] у цивільній справі було призначено інженерно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Колчар В.Д. /а.с.77, том-1/. Згідно висновку експерта №388/04-19 від 07.07.2019 року, прохід до земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , яка перебуває у користуванні [PERSON] , фактично є неможливим. Проходу перешкоджає бетонна огорожа та частково огорожа, що складається з бетонного цоколя металевих решітчастих елементів. Окрім того, проходу до земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , яка перебуває у користуванні [PERSON] , перешкоджають і інші елементи, що знаходяться на території земельної ділянки Іршавського районного суду. Закарпатської області, а саме: електричний лічильник зі скринькою електричних автоматичних вимикачів, що установлені на бетонній огорожі, яка перешкоджає проходу на земельну ділянку, що перебуває у користуванні [PERSON] , пожежний ящик для зберігання піску, лавка, дерево з бетонною клумбою, що установлена навколо цього дерева, а також такі елементи благоустрою як мощення з бруківки та трав`яний газон, які відповідно улаштовані на відповідну основу і підняті вище планувальної позначки землі біля входу на земельну ділянку гр. [PERSON] на ~20 см. Прохід до земельної ділянки [ADDRESS] , на якій розташована адвокатська контора Микита М.Ф., до встановлення огорожі між земельною ділянкою Іршавського районного суду та земельною ділянкою, на якій розташована будівля адвокатської контори [PERSON] , був можливий через існуючу хвіртку гр. [PERSON] по тій частині земельної ділянки, яка на даний час є огородженою на території будівлі Іршавського районного суду Закарпатської області і на якій розташовуються елементи, що перешкоджають в цьому доступі. Будівництво стіни (огорожі) між земельною ділянкою [ADDRESS] , на якій розміщена будівля Іршавського районного суду Закарпатської області, та земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , яка перебуває у користуванні [PERSON] , не відповідає будівельним нормам та правилам забудови земельної ділянки. Фактично є порушеними основні вимогами містобудування передбачені статтею 5 Закону України «Про основи містобудування», а також основні завдання планування і забудови територій передбачені статтею 2 Закону України «Про планування і забудову території». Також порушеними є вимоги п.3.11 п.3.14 ДБН 360-92**, пп. 6,2 та 8.1 ДБН В.1.1.7-2016, п.15.3.1 ДБН Б.2.2-12:2018. Окрім цього, порушені є права землекористувачів, які передбачені в статті 95 Земельного Кодексу України, а також правила добросусідства передбачені частинами 1 та 2 статті 103 Земельного Кодексу України, чим фактично порушено пункт «г» та пункт «е» частини 1 статті 91 Земельного Кодексу України. /а.с.141-151, том-1/. Ухвалою Хустського районного суду від 17.02.2020 року витребувано у старшого слідчого відділу слідчого управління Національної поліції в Закарпатській області Сотник В.М. всі матеріали експертних досліджень, проведених в рамках кримінального провадження № 42018070000000301 від 06.08.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч. 2 ст. 382 КК України. В рамках даних кримінальних проваджень слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду призначено експертизи з метою встановлення відповідності виконаних будівельних робіт проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а також чи відповідає об`єкт, а саме споруджена стіна на території Іршавського районного суду за адресою: [ADDRESS] проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва./а.с.9, том-2/. Згідно з висновком експерта №9922 судової будівельнотехнічної експертизи від 27.09.2019 року, виконані будівельні роботи по встановленню огорожі між земельними ділянками Іршавського районного суду за адресою [ADDRESS] та земельною ділянкою, що передана [PERSON] для постійного користування з метою будівництва та обслуговування адвокатської контори за адресою [ADDRESS] відповідають вимогам чинних будівельних норм і правил забудови земельної ділянки. Виконані будівельні роботи по водовідведенню стічних атмосферних вод (опадів) з будівлі Іршавського районного суду через територію [PERSON] не відповідають вимогам чинних будівельних норм і правил забудови земельної ділянки, а саме прокладання водостічної труби по фасаду будівлі Іршавського районного суду через територію сусідньої земельної ділянки, без оформлення права сервітуту, є недотриманням вимог чинних будівельних норм і правил забудови земельної ділянки. /а.с.14-33, том-2/. Згідно висновку експерта №1021 судової земельнотехнічної експертизи від 25.09.2019 року, фактично споруджена огорожа (стіна) на земельній ділянці за адресою [ADDRESS] , що надана Іршавській районній державній адміністрації «Для будівництва та обслуговування будівель органів державної і місцевого самоврядування» на якій знаходиться Іршавський районний суд. Виконані будівельні роботи по спорудженню стіни (огорожі) за адресою [ADDRESS] відповідають проектній документації та вимогам нормативно- правових актів у галузі будівництва. Об`єкт, а саме споруджена стіна за адресою [ADDRESS] відповідає проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та і нормативно-правових актів у галузі будівництва. /а.с.34-43, том-2/. Згідно висновку експерта № 9922 судової земельнотехнічної експертизи від 20.09.2019 року, згідно топографо-геодезичного знімання території, на земельній ділянці належної [PERSON] згідно державного акту про право постійного користування землею серії ЗК005-10017, що за адресою [ADDRESS] , частково розташована будівля Іршавського районного суду, яка займає 0,0008 га. на даній земельній ділянці. Згідно топографо-геодезичного знімання території виконаного інженером геодезистом [PERSON] під час проведення дослідження на місці знаходження об`єкту експертизи, встановлено, що земельна ділянка Іршавського районного суду, що за адресою [ADDRESS] відповідно до державного акту на право постійного користування землею по конфігурації та лінійних розмірах не відповідає земельній ділянці, що перебуває у фактичному користуванні Іршавського районного суду. Спірна ділянка огорожі (стіна) встановлена не по межі між земельними ділянками Іршавського районного суду та адвокатської контори Микити М.Ф., що за адресою [ADDRESS] . Спірна ділянка огорожі (стіна) встановлена в глибині земельної ділянки Іршавського районного суду і не порушує межі земельної ділянки адвокатської контори [PERSON] , що адресою [ADDRESS] . Будівля Іршавського районного суду частково накладається на сусідні земельні ділянки, а саме: 8м2 будівлі суду знаходиться на земельній ділянці що надана у постійне користування громадянці [PERSON] , згідно державного акту про право постійного користування землею серії ЗК 005-10017 від 22 вересня 1998 року; 5м2 будівлі суду знаходиться на земельній ділянці за кадастровими номерами 2121910100:06:004:0013. З урахуванням того, що будівля Іршавського районного суду була збудована значно раніше ніж дані земельні ділянки були надані громадянам, можна зробити висновок, що фактично, дані земельні ділянки, були надані під частиною існуючої будівлі Іршавського районного суду, що за адресою [ADDRESS] , з недотриманням вимог земельного законодавства України. /а.с.44-52, том-2/. Відтак, в даному випадку суд констатує, що в матеріалах справи наявні протилежні висновки експертів стосовно встановлення відповідності виконаних будівельних робіт по реконструкції будівлі Іршавського районного суду вимогам чинного законодавства. Аналізуючи висновки експертів, суд вважає, що виконані будівельні роботи по встановленню огорожі між земельними ділянками Іршавського районного суду за адресою [ADDRESS] та земельною ділянкою, що передана [PERSON] для постійного користування з метою будівництва та обслуговування адвокатської контори за адресою [ADDRESS] , відповідають вимогам чинних будівельних норм і правил забудови земельної ділянки. У відзиві на позовну заяву, представником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області стверджується про недостовірність висновку експерта [PERSON] , через невідповідність фактичним обставинам дослідження та матеріалам справи. Незгода сторони з висновком експертизи є підставою для пропозиції експертам дати усні пояснення до свого висновку, відповідно до вимог ЦПК України. Згідно ст. 12 Закону України «Про судову експертизу» незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Судовий експерт [PERSON] неодноразово викликався в судове засідання для дачі пояснень з метою підтвердження чи спростування висновку №388/04-10 від 07.07.2019 року, однак останній не з`явився без поважних причин. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Суд, оцінюючи належність та допустимість доказів по справі, враховуючи, що експерт [PERSON] на неодноразові виклики до суду не з`явився, пояснень з приводу досліджень не надав, відхиляє висновок експерта Колчар В.Д. № 388/04-10 від 07.07.2019 року.\~ Крім цього, такий висновок повністю спростовується висновком № 9922 судової будівельнотехнічної експертизи від 27.09.2019 року, висновком №1021 судової земельнотехнічної експертизи від 25.09.2019 року та висновком №9922 судової земельнотехнічної експертизи від 20.09.2019 року. Відповідно до частини першої статті 103 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Частиною другою статті 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (негаторний позов). Негаторний позов пред`являється у випадках, коли власник має своє майно у володінні, але дії інших осіб перешкоджають йому вільно його використовувати або розпоряджатися ним. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення третьої особою перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження та користування належним йому майном. Предмет негаторного позову становить вимога володіючого майном власника до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом. Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують протиправні дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей. При цьому, для задоволення вимог власника достатньо встановити факт об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні власником своїх правомочностей. Таким чином, право власності як абсолютне право має захищатися лише при доведенні самого факту порушення. Отже, встановлення саме зазначених обставин входить до предмета доказування у справах за такими позовами (постанова Верховного Суду у справі № 926/2189/17 від 12 квітня 2018 року). У пункті 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» судам роз`яснено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Такий позов підлягає задоволенню і в тому разі, коли позивач доведе, що є реальна небезпека порушення його права власності чи законного володіння зі сторони відповідача. При цьому суди повинні брати до уваги будь-які фактичні дані, на підставі яких за звичайних умов можна зробити висновок про наявність такої небезпеки. Позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем зазначено, що відповідачі порушили порядок користування нерухомим майном - адвокатською конторою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та земельною ділянкою розміром 0,0074 га., встановили бетонну огорожу, встановили лавку для сидіння, електричний лічильник, посадили дерево, проте в судовому засіданні не було надано доказів встановлення відповідачами паркану на частині земельної ділянки, що перебуває в користуванні позивачки. Також в судовому засіданні не було надано доказів, що підтверджують вчинення відповідачами будівельних дій на земельній ділянці позивачки. Суд вважає, що реконструкцію будівлі Іршавського районного суду по вул. Шевченка, 23 в м. Іршава виконано відповідно до вимог проектної документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. За вказаних обставин вимоги щодо усунення перешкод у здійсненні права користування власністю не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд не стягує з відповідачів на користь позивача понесені витрати, оскільки позивачу повністю відмовлено в задоволенні позову.

Outcome: dismissed