Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-16 00:00:00

У жовтні 2021 року заявниця звернулась до Подільського районного суду м. Києва з заявою, в якій просила встановити факт належності свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 19.09.2007, виданого на квартиру [ADDRESS] наступним особам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свої вимоги мотивувала тим, що відповідно до розпорядження Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 19 вересня 1993 року № 1424 вона, [PERSON] та [PERSON] приватизували квартиру [ADDRESS] . Зазначає, що при оформленні свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 19.09.2007 року були допущені помилки, а саме в написанні по-батькові [PERSON] було невірно вказано « [PERSON] » замість « [PERSON] ». Вказує, що помилка виявилась після того, як виникла необхідність внесення змін у склад співвласників житла у зв`язку зі смертю співвласника [PERSON] .. Встановлення факту належності свідоцтва про право власності на житло необхідно для подальшого розпорядження майном. Ухвалою суду від 12.11.2021 року відкрито провадження у справі. У січні 2022 року представником Подільської районної в місті Києві державної адміністрації було подано відзив на заяву, в якому зазначила, що квартира [ADDRESS] була приватизована відповідно до розпорядження Подільської районної у місті Києві державної адміністрації від 19.09.1993 р. № 1424 з дотриманням чинного на той час законодавства України. Рішенням Київської міської ради «Про питання організації управління районами в місті Києві» від 09.09.2010 року № 7/4819 з 31 жовтня 2010 року були припинені шляхом ліквідації Подільська районна у місті Києві рада та Подільська районна у місті Києві державна адміністрація без визначення правонаступника. У зв`язку з чим, у Подільської районної в місті Києві державної адміністрації немає законних підстав для внесення змін у свідоцтво про право власності від 19.09.2007 р. на квартиру [ADDRESS] . У судове засідання заявник та її представник не з`явилися, представник заявника подала заяву, в якій просила здійснювати розгляд заяви за їхньої з заявником відсутності, просила вирішити справу у відповідності до чинного законодавства України та ухвалити відповідне рішення. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явилась, подала заяву, в якій просила розгляд заяви здійснювати за відсутністю представника Подільської РДА в м. Києві. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Згідно статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації 19 вересня 2007 року та зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 14.11.2007 року за реєстровим №1319, квартира [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та членам її сім`ї - [PERSON] , [PERSON] . За паспортом громадянина України, виданого 04 червня 1996 року Шевченківським РУГУ МВС України в м. Києві, по-батькові заявника вказане « [PERSON] ». Листом Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 11.08.2021 р. за вих.№ 106/25/Г-317 повідомлено заявника про те, що рішенням Київської міської ради «Про питання організації управління районами в місті Києві» від 09.09.2010 року № 7/4819 з 31 жовтня 2010 року були припинені шляхом ліквідації Подільська районна у місті Києві рада та Подільська районна у місті Києві державна адміністрація без визначення правонаступника, а тому Подільська районна в місті Києві державна адміністрація не має правових підстав для внесення змін до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації 19 вересня 2007 року, яке було видано іншим органом приватизації. Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що має місце розбіжність відомостей в частині зазначення по-батькові заявника у правовстановлюючому документів на квартиру. Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суди розглядають справи про встановлення фактів належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. За правовими позиціями Верховного Суду України щодо судової практики розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли громадяни не можуть використати правовстановлюючі документи, оскільки зазначені в них прізвище, ім`я, по- батькові, місце чи час народження не відповідають записам у правовстановлюючому документі, якщо хоч і не посвідчують особу, але є необхідними для підтвердження певного права, а установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1ст. 315 ЦПК України, громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу. Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995р. «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі прізвище, ім`я, по-батькові якої зазначені в документі не збігаються в свідоцтві про народження, паспорті, свідоцтві про смерть, інше. Проте, сам по собі факт належності документу не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджений документом. Таким чином, для заявників важливо, не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту, це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. Враховуючи викладене вище, доводи поданої до суду заяви про встановлення факту належності заявника свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації 19 вересня 2007 року, на ім`я, зокрема, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , знайшли підтвердження під час судового розгляду. Судом встановлено, що розбіжності в документах унеможливлюють розпорядження заявником її власністю, а вирішити питання в іншому, окрім судового порядку, заявник позбавлена можливості. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Відповідно до положень ч.7 ст.294 ЦПК України передбачено, що при ухвалені судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. На підставі викладеного,

Outcome: approved