Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Представник позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що мати позивача [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцем після її смерті є позивач. 18.12.2021 року позивач отримала свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно - житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Даний житловий будинок належав на праві власності померлій [PERSON] , яка була спадкоємцем [PERSON] , померлого [INFO] , та яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав та померла [INFO] . [PERSON] житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , належав на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області. Однак під час оформлення спадщини було встановлено, що на житловий будинок накладено обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно, згідно договору застави, серія та номер б/н, виданий 04.04.1968 року, видавник Харківська ПМК, зареєстрований у єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 27.11.2006 року Лозівською державною нотаріальною конторою було перенесено з реєстру обтяжень (старого) №11 від 04.04.1968 року. На час накладення обтяження на будинок, власником був [PERSON] , відомості про якого в реєстрі відсутні. Дружина [PERSON] - [PERSON] , згодом продала житловий будинок [PERSON] , померлому [INFO] , після якого спадщину прийняла [PERSON] , а після її смерті [INFO] , спадщину прийняла [PERSON] . У зв`язку з арештом спадкового майна позивач не має можливості в повному обсязі користуватись та розпоряджатись належним їй майном. Тому, представник позивача звернувся з вказаним позовом, оскільки позивач позбавлена змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд та підстав для продовження обтяження на майно немає. 04 січня 2022 року позовна заява була залишена без руху. На виконання ухвали суду про усунення недоліків представником позивача подана заява про усунення недоліків від 28 січня 2022 року. Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 31 січня 2022 року, було відкрито провадження, позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності її довірительниці, наполягала на задоволенні позовних вимог. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглянути у відсутність представника, проти позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті суд встановив наступне. Відповідно до копії Договору купівлі-продажу від 15.11.1988 року, [PERSON] продала [PERSON] житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . (а.с.13-14) Відповідно до копії Свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.12.2021 року зареєстрованого в реєстрі №1623, [PERSON] є спадкоємицею [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадщина, на яку видано свідоцтво складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Даний житловий будинок належав [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем якого була [PERSON] , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав та померла [INFO] на підставі Договору купівлі-продажу від 15.11.1988 року. ( а.с. 9) Відповідно до копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 18.12.2021 року №67856706, в Спадковому реєстрі зареєстровано свідоцтво про право на спадщину, яке видано [PERSON] (а.с. 10) З копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.12.2021 року №291185244, вбачається, що [PERSON] на праві власності належить будинок за адресою: [ADDRESS] . (а.с.12) З копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження від 18.12.2021 року №291185480, вбачається, що Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області 27.11.2006 року до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна було перенесено обтяження зареєстроване 04.04.1968 року в реєстрі обтяжень (старому) №11, у вигляді заборони на нерухоме майно [PERSON] , а саме: житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , яке здійснене на підставі договору застави, серія та номер б/н, виданий 04.04.1968 року Харківською ПМК. (а.с.11) Статтею 41 Конституції України\~передбачено право кожного володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч.1\~ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Змістом права власності за положенням ч1.ст.317 ЦК України\~є право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Положеннями ч.ч.1, 2\~ст.319 ЦК України\~передбачено що, власник здійснює право власності шляхом володіння, користування і розпорядження своїм майном за власним розсудом. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Принцип непорушності права власності встановлений ч.1\~ст.321 ЦК України. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до\~ст. 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно) (Постанова Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»). Вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19\~ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. Відповідну правову позицію сформульовано Верховним Судом України у постанові від 15 травня 2019 року 372/2904/17-ц. Судом встановлено, що на майно позивача накладено арешт, який було накладено раніше, ніж зареєстровано право власності за позивачем. Позивач позбавлена можливості в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки підстав для продовження обтяження на майно відсутні.

Outcome: approved