Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою в інтересах дитини [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про визнання батьківства. Позовні вимоги мотивує тим, що вона перебувала з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.09.2017 року у справі №308/5749/17 розірвано. Вказує, що від даного шлюбу [INFO] народилась дитина - [PERSON] , який на даний момент проживає разом із нею. Батьком дитини записано [PERSON] , хоча біологічним батьком дитини є відповідач [PERSON] . Також зазначає, що між нею та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , виданого Спільним органом самоврядування м. Загонь, Угорщина. Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила своє прізвище на [PERSON] . В подальшому, 01.09.2019 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області внесено зміни до Актового запису про народження № 571 від 27.05.2014 року, щодо зміни прізвища дитини з [PERSON] на [PERSON] , а також ім`я дитини з [PERSON] на [PERSON] . Наголошує, що [PERSON] не являється біологічним батьком дитини, а відповідач визнає своє батьківство, тому не заперечуватиме щодо зазначення відомостей про нього як батька у актовому записі про народження дитини, однак, таке можливо лише в судовому порядку. У зв`язку із вищенаведеним, просить суд визнати [PERSON] , [INFO] , батьком дитини [PERSON] , [INFO] , виключити відомості з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] , відомості про [PERSON] , [INFO] , як батька дитини, внести відомості до актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , зазначивши батьком дитини [PERSON] , [INFO] . Позивач не скористалася правом на участь у судовому засіданні та в матеріалах справи міститься її заява, відповідно до якої вона просить розглянути справу без її участі за наявними матеріалами справи та задоволити позов. Відповідач також не скористався правом на участь у судовому засіданні та подав заяву, згідно якої просив розглянути справу без його участі зазначивши, що позовні вимоги визнає у повному обсязі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився та в матеріалах справи міститься його заява, згідно якої він не заперечує проти задоволення позову та просить проводити розгляд справи у його відсутності. Представник відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) не скористався правом на участь у судовому засіданні, про причини неявки не повідомив, заяв чи заперечень не подавав. Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд приймає визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання відповідає вимогам чинного законодавства, інтересам сторін по справі, не суперечить правам та інтересам інших осіб. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що між позивачем [PERSON] та [PERSON] 21.09.2013 року було укладено шлюб, який рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.09.2017 року розірвано. Судом також встановлено, що позивач та відповідач по справі уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , виданого Спільним органом самоврядування м. Загонь, Угорщина. Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила своє прізвище на [PERSON] . Відповідно до наявної у матеріалах справи копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Закарпатської області від 06.03.2019 року (повторно), [PERSON] народився [INFO] , та його батьками записано [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 122 Сімейного Кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Таким чином, підставою запису відомостей про батька станом на момент народження дитини став відповідний актовий запис про шлюб між сторонами, а саме між позивачем та третьою особою [PERSON] . Відповідно до ст. 136 Сімейного Кодексу України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року № 96/5, рішення суду про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Також, як зазначено у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК. Пунктом 9 вказаної постанови визначено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них. Виходячи з досліджених судом доказів, суд вважає батьківство [PERSON] стосовно дитини [PERSON] , [INFO] , доведеним і таким, що може бути визнаним в судовому порядку. У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що відповідач визнав позов, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Outcome: approved