Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-10 00:00:00

Позивач [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє адвокат Пшевлоцький Ю.М., звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Дмитра Сергійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ», треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Корабельної районної у місті Херсоні ради, Акціонерне товариство «Райффайзен банк», приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Воєводіна Ірина Миколаївна про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, державної реєстрації права власності, скасування запису про державну реєстрацію права власності. Свої вимоги обґрунтувала тим, що у 2006 році [PERSON] придбала трикімнатну квартиру [ADDRESS] . А саме, 29.05.2006 року було укладено договір купівлі-продажу (посвідчений приватним нотаріусом м.Херсон Зоріною Н.В. за реєстр. №2377) між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (продавцями) і позивачем (покупцем), за умовами якого було відчужено квартиру. Право власності на квартиру було зареєстроване за позивачем Херсонським державним бюро технічної інвентаризації 30.05.2006 року. Для придбання квартири позивачем було залучено кредитні кошти шляхом отримання споживчого кредиту у вигляді не відновлювальної кредитної лінії відповідно до кредитного договору від 30.05.2006 року №014/09/59, що був укладений із АППБ «Аваль». При цьому, квартира була передана в іпотеку АППБ «Аваль» для забезпечення кредитного договору №014/09/59 відповідно до умов договору іпотеки, посвідченого приватним нотаріусом м.Херсона [PERSON] 30.05.2006 року. Зазначена квартира є зареєстрованим місцем постійного проживання позивачки та членів її сім`ї, іншого житла у позивача немає. Згодом, [PERSON] стало відомо, що без її відома, в ході здійснення приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С. виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду про стягнення на предмет іпотеки, було проведено електронні торги щодо продажу квартири. А саме, ДП «СЕТАМ» за номером лоту 325951 було організовано та здійснено електронні торги з продажу квартири, за результатами яким 07.02.2019 року було обрано переможця (ТзОВ «Інвест Трейд ТМ»). За наслідком проведення таких електронних торгів ДП «СЕТАМ» було оформлено відповідний протокол від 07.02.2019 року №386855. У подальшому, приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С. було оформлено відповідний Акт про реалізацію предмета іпотеки від 14.02.2019 року ВП №57285137. Позивач вважає, що зазначені обставини свідчать про незаконність таких торгів, порушення ними прав та інтересів інших осіб, а відтак, протиправність відповідного правочину щодо купівлі-продажу квартири на прилюдних торгах. Відчуження квартири без згоди позичальника (позивача) порушує приписи Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03.06.2014 року, а відтак, є незаконним. Крім цього, квартира є зареєстрованим і визнаним державою постійним місцем проживання членів сім`ї позивача, у тому числі малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Орган опіки та піклування необхідно рішення на відчуження такого житла не надавав, а також відсутнє й рішення суду з цього приводу. Про такі обставини був невідкладно проінформований приватний виконавець виконавчого округу Манікін Д.С., який отримавши відомості про такі обставини, не вжив жодних заходів для приведення процедури продажу іпотечного майна у відповідності до вимог закону. Отже, відчуження квартири, право користування якою наявне в малолітньої дитини, без дотримання встановленого законом порядку, є незаконним. [PERSON] жодного разу не інформувалася про необхідність узгодження вартості майна, їй не скеровувалися документи щодо процедури стягнення на предмет іпотеки, щодо арешту квартири. Позивач не повідомлялася про результати визначення вартості чи оцінки квартири, а відтак була позбавлена можливості проаналізувати її правомірність і скористатися своїм правом на її оскарження. Вартість квартири, яка була визначена для її реалізації на електронних торгах, становила 550 194 грн. (приблизно 20 тис. доларів США), що є суттєво нижче від ринкових цін на такого роду об`єкти в м.Херсоні. Реалізація квартири була здійснена за заниженою ціною, що не відповідає ринковим цінам, і є протиправною. Позивач не повідомлявся про здійснення виконавчого провадження, про арешт квартири, про опис майна, визначення його вартості та проведення спірних торгів. Також, виконавче провадження про реалізацію кватири було вчинено у вересні 2018 року, хоча виконавчий лист був виданий ще в 2013 році, що вказує на те, що строк пред`явлення виконавчого документа до виконання сплив і він не міг бути правомірною підставою для відкриття виконавчого провадження та здійснення продажу квартири на спірних торгах. У зв`язку з викладеним, [PERSON] просила визнати недійсними електронні торги, проведенні Державним підприємством «СЕТАМ» 07 лютого 2019 року для реалізації квартири [ADDRESS] за номером лоту 325951; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів від 07 лютого 2019 року №386855, сформованого Державним підприємством «СЕТАМ», з реалізації квартири [ADDRESS] за номером лоту 325951; визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 14 лютого 2019 року ВП №57285137, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С.; застосувати наслідки недійсності правочину; судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою суду від 25.02.2019 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання. 19.03.2019 року представник третьої особи АТ «Райффайзен банк» надав до суду письмові пояснення, відповідно до яких вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню. [PERSON] в позовній заяві зазначає, що вона не використовує квартиру, яку реалізовано на прилюдних торгах в якості місця постійного проживання, скільки працює у місті Львові. Крім того, позивач вказала, що на час тимчасової відсутності у вказаному житловому приміщенні, проживають її родичі сестра з родиною, що підтверджується договором найму від 30.05.2006 року. Цим самим позивач підтверджує, що не використовує спірну квартиру як місце постійного проживання, оскільки дана квартира була передана в найм (оренду) третій особі. Таким чином, відсутня одна із умов, яка унеможливлювала б звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: житлове майно не використовується як місце постійного проживання позичальника/іпотекодавця. АТ «Райффайзен банк» вважає, що права позивача жодним чином не порушено, дії щодо примусового виконання рішення здійснено відповідно до норм та приписів чинного законодавства України. Більш того, позивач в порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» не скористалася своїм правом оскарження результатів визначення вартості чи оцінки майна. Позивач, крім того, жодним чином не підтверджує належними та допустимими доказами те, що реалізація квартири відбулася за заниженою вартістю. Як вбачається з тесту позовної заяви, позивач не навів жодного належного доводу, підтвердженого доказами, яким би підтверджувалась невідповідність оскаржувальних ним прилюдних торгів вимогам закону після того, як ним, як стороною виконавчого провадження, не було оскаржено до суду дій ДВС, пов`язаних з підготовкою до реалізації арештованого майна, яке належало позивачу. Дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самосійний спосіб оскарження й можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. За таких умов, коли позивач, фактично заявляючи до суду вимоги про визнання недійсними прилюдних торгів, не навів в якості підтвердження своїх вимог жодного доказу того, що зазначені торги були проведені з порушенням вимог чинного законодавства, суд має відмовити в задоволенні його позовних вимог в повному обсязі. У зв`язку з викладеним, представник третьої особи просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 24.04.2019 року відповідач приватний виконавець виконавчого округу Херсонської області Манікін Д.С. надав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнає в повному обсязі. Зазначив, що на виконанні приватного виконавця перебував виконавчий лист №2114/10482/12, виданий 21 березня 2013 року Комсомольським районним судом м.Херсона, про звернення стягнення на предмет іпотеки: трикімнатну квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на підставі договору-купівлі продажу від 29.05.2006 року за реєстр. №2377 шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за ціною, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, визначеної незалежним експертом на стадії оцінки майна в ході проведення виконавчих дій та задовольнити за рахунок предмета іпотеки майнові вимоги ПАТ «Райффайзен банк» по кредитному договору №014/09/59 від 30.05.2006 року у сумі 43485,50 доларів США, задовольнити за рахунок предмета іпотеки вимоги ПАТ «Райффайзен банк» по сплаті судового збору у розмірі 3219,00 грн. 24.09.2018 року виконавчий документ пред`явлений на виконання приватному виконавцю представником ПАТ «Райффайзен банк» разом із заявою про відкриття провадження. 24.09.2018 року приватним виконавцем винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №57285137. На зворотному боці виконавчого листа наявні відмітки органів державної виконавчої служби про завершення виконавчих проваджень, що свідчить про пред`явлення виконавчого документа на виконання. Таким чином, строк пред`явлення виконавчого документа до виконання встановлюється з 27.08.2018 року. Отже, доводи представника позивача про неможливість прийняття виконавчого документа до виконання через попущення строків його пред`явлення є необґрунтованими. 24.09.2018 року приватним виконавцем винесена постанов про відкриття виконавчого провадження, №57285137, яка направлена сторонам виконавчого провадження. Позивачу постанова про відкриття провадження виконавчого провадження направлена за адресою вказаною у виконавчому документі: [ADDRESS] . Відповідно до квитанції про відправлення поштових повідомлень рекомендованих постанова направлена позивачу 24.09.2018 року, яка була повернута на адресу приватного виконавця, у зв`язку з неврученням позивачу. 25.09.2018 року приватним виконавцем за відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно виявлено, що позивачу на праві власності належить трикімнатна квартира [ADDRESS] . Того ж дня за постановою приватного виконавця на квартиру накладено арешт. З метою встановлення наявності осіб, зареєстрованих в арештованій квартирі, до Херсонської міської ради направлено запит. 11.10.2018 року приватним виконавцем здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] , з метою опису квартири. 01.11.2018 року на адресу приватного виконавця надійшов лист відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, в якому повідомлено, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані особи відсутні. 06.11.2018 року виконавцем призначено суб`єкта оціночної діяльності для визначення вартості описаної квартири. 20.11.2018 року на адресу виконавця надійшов звіт про незалежну оцінку, визначено вартість квартири в розмірі 550194 грн. Того ж дня на адресу сторін виконавчого провадження надіслано повідомлення про результати визначення вартості майна. 27.11.2018 року виконавцем підготовлено заявку на реалізацію арештованого майна, яку передано до Херсонської філії державного підприємства «СЕТАМ». Перші електронні торги з реалізації майна боржника, призначені на 28.12.2028 року за лотом №318189, не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Повторні торги за лотом №325951, після зменшення ціни продажу до 440155,20 грн. призначені на 07.02.2019 року, відбулися та квартира продана за стартовою ціною. 31 січня 2019 року до приватного виконавця звертався представник позивача за довіреністю Михайлова Я.А. із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. Того ж дня матеріали виконавчого провадження надані для ознайомлення. 06.02.2019 року від представника позивача [PERSON] надійшла заява про залучення до матеріалів виконавчого провадження листа відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради від 06.02.2019 року. Згідно наданого листа за адресою: [ADDRESS] , значилися зареєстрованими чотири особи, в тому числі неповнолітня дитина 26.11.2010 року народження. Лист, наданий представником боржника, був адресований УДВС ГТУЮ, бланк листа відрізнявся від бланку листа, який надійшов приватному виконавцю на його запит. Приватним виконавцем направлено запит, з посиланням на первісний запит, про надання достовірної інформації стосовно осіб, зареєстрованих листа за адресою: [ADDRESS] . Проте відповідь не надходила. 15.02.2019 року виконавче провадження закінчено на підставі пункту 1 частини 1 статті 39 Закону України «Про виконавче провадження». За документами, зібраними приватним виконавцем в межах виконавчого провадження, та за фактичними обставинами, які в тому числі підтверджує представник позивача в позовній заяві, квартира за адресою: [ADDRESS] , не використовується позивачем як місце постійного проживання. Крім того, позивач працює в ПрАТ «Київстар» за адресою: м.Львів, вул.Шевченка, 111А. Таким чином, доводи представника позивача про порушення приватним виконавцем положень Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» також є безпідставними. Крім того, за зазначеною адресою відсутні були зареєстровані особи, тому підстав для звернення виконавця при передачі на реалізацію квартири, яка належала боржнику, до органів опіки та піклування були відсутні. Щодо реалізації квартири за ціною, яка є на думку представник позивача суттєво заниженою від ринкової вартості, варто зауважити, що визначення вартості майна боржника оцінювалося з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження». Від сторін виконавчого провадження жодних зауважень чи скарг з приводу вартості арештованого майна до виконавця не надходило. В тому числі й після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження представником боржника за заявою від 30.01.2019 року. Вплив з боку приватного виконавця на вартість майна боржника, який передається на реалізацію, взагалі відсутній. Вищенаведені обставини вказують, що дії приватного виконавця з реалізації майна вчиненні з дотриманням чинного законодавства України та не порушують права та законні інтереси [PERSON] . Як наслідок, підстави для задоволення вимоги представника позивача відсутні. 24.04.2019 року представник відповідача ДП «СЕТАМ» надав до суду відзив, відповідно до якого вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна предмету іпотеки: квартира трикімнатна [ADDRESS] , що відбулися 07.02.2019 року з визначенням переможця учасника, що запропонував за лот найвищу ціну, а саме: 440 155,20 грн. Щодо необхідності отримання дозволу органу опіки та піклування на майно на реалізацію, зазначили наступне. Зазначена квартира була подана на реалізацію, як предмет іпотеки. Договір іпотеки було укладено 30.05.2006 року за №2410. Малолітній син позивача народився [INFO] , після укладення договору іпотеки, тому згоду від органу опіки та піклування на реалізацію квартири, що є предметом іпотеки, отримувати не потрібно. Реалізація предмету іпотеки: квартира трикімнатна [ADDRESS] , відбулася в рамках виконавчого провадження №57285137, у якому стягувачем є саме ПАТ «Райффайзен банк». Реалізація предмету іпотеки за відсутності судового рішення чи виконавчого напису нотаріуса не є порушенням правил, які встановлюють процедуру реалізації арештованого майна. Також, реалізація нерухомого майна, яке обтяжено іпотекою, за правилами встановленими саме Законом України «Про іпотеку», жодним чином не порушують прав позивача та не може вплинути на результат електронних торгів. ДП «СЕТАМ» було здійснено усі необхідні, передбачені законодавством дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлення Іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту. У позовній заяві не наведено порушення норм Порядку реалізації арештованого майна під час проведення оскаржувальних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів. У зв`язку з цим, представник відповідача просив відмовити позивачу у задоволені позову у повному обсязі. Розглянути справу за відсутності представника ДП «СЕТАМ». 21.08.2019 року представник позивача [PERSON] подав до суду від імені та в інтересах [PERSON] заяву про збільшення та уточнення позовних вимог, відповідно до якої, просив: - визнати недійсними електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 07 лютого 2019 року, з реалізації квартири [ADDRESS] за номером лоту 325951; - визнати недійсним правочин щодо відчуження квартири [ADDRESS] внаслідок електронних торгів, проведених Державним підприємством «СЕТАМ» 07 лютого 2019 року за номером лоту 325951; - визнати недійним протокол проведення електронних торгів від 07 лютого 2019 року №386855, сформований Державним підприємством «СЕТАМ», із реалізації квартири [ADDRESS] за номером лоту 325951; - визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 14 лютого 2015 року ВП №57285137, складений приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Дмитром Сергійовичем; - застосувати наслідки недійсності правочину; - визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною 14.02.2019 року, зареєстроване в реєстрі за №236; - скасувати державну реєстрацію речового права (права власності) за Товариством з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ» (ідентифікаційний код за ЄДРПОУ 42657165) на квартиру [ADDRESS] , шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (із відкриттям розділу), індексний номер 45524541 від 14.02.2019 року прийняте приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною; - скасувати запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером запису про право власності 30290802 від 14.02.2019 року. Ухвалою суду від 06.02.2020 року прийнято заяву [PERSON] про збільшення позовних вимог. Ухвалою суду від 06.02.2020 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Ухвалою суду від 21.08.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві та заяві про збільшення та уточнення позовних вимог. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановлений законом порядку. Представник відповідача ТОВ «Інвест Трейд ТМ» Пастушенко Б.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з підстав, викладених у запереченні. Відповідно до заперечень вважав, що прилюдні торги, які відбулися 07.02.2019 року з реалізації квартири [ADDRESS] проведені з дотриманням всіх норм права та законодавства, а посилання позивача на обставини, зазначені у позові, це намагання ухилитись від виконання взятих на себе кредитних зобов`язань щодо повернення кредитних коштів. Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Херсонської області Манікін Д.С. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві. В останнє судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, у відзиві просив розглядати справу за його відсутності. Представник третьої особи АТ «Райффайзен банк» Собчук О.В. в судовому засіданні вважала позов таким, що не підлягає задоволенню з підстав, зазначених у письмових пояненнях. Представник третьої особи Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Корабельної районної у місті Херсоні ради в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку. Третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Воєводіна І.М. в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановлений законом порядку. Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно купівлі-продажу від 29.05.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом м.Херсон Зоріною Н.В. за реєстр. №2377, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] продали, а [PERSON] придбала трикімнатну квартиру [ADDRESS] . Право власності на квартиру було зареєстроване за [PERSON] . Херсонським державним бюро технічної інвентаризації 30.05.2006 року, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. 30.05.2006 року між АППБ «Аваль» та [PERSON] укладено кредитний договір №014/09/59, відповідно до умов якого позичальнику надано споживчий кредит у вигляді не- відновлювальної кредитної лінії з лімітом 28800,00 доларів. Кредит надано на 240 місяців з 30.05.2006 року по 30.05.2026 року. Процентна ставка за користування кредитом складає 12,0% відсотків річних. Кредитні кошти призначені для придбання квартири. Квартира [ADDRESS] була передана в іпотеку АППБ «Аваль» для забезпечення кредитного договору №014/09/59 відповідно до умов договору іпотеки, що посвідчений приватним нотаріусом м.Херсон Зоріною Н.В. 30.05.2006 року. 30.05.2006 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір найму (оренди) житла, відповідно до умов якого останній надано в оренду трикімнатну квартиру [ADDRESS] . На виконанні приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Д.С., перебував виконавчий лист №2114/10482/12, виданий 21 березня 2013 року Комсомольським районним судом м.Херсона, про звернення стягнення на предмет іпотеки: трикімнатну квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на підставі договору-купівлі продажу від 29.05.2006 року за реєстр. №2377 шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за ціною, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, визначеної незалежним експертом на стадії оцінки майна в ході проведення виконавчих дій, та задоволення за рахунок предмета іпотеки майнових вимог ПАТ «Райффайзен банк» по кредитному договору №014/09/59 від 30.05.2006 року у сумі 43485,50 доларів США, задоволення за рахунок предмета іпотеки вимог ПАТ «Райффайзен банк» по сплаті судового збору у розмірі 3219,00 грн. Строк пред`явлення виконавчого листа до виконання один рік. 24.09.2018 року виконавчий документ пред`явлений на виконання приватному виконавцю представником ПАТ «Райффайзен банк» разом із заявою про відкриття виконавчого провадження. 24.09.2018 року приватним виконавцем винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №57285137. 25.09.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С. було винесено постанову про опис та арешт майна боржника [PERSON] , а саме квартири [ADDRESS] . 06.11.2018 року приватним виконавцем було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні №57285137. Відповідно до висновку про вартість майна, а саме квартири: [ADDRESS] , складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] ринкова вартість трикімнатної кватири 550 194,00 грн. 20.11.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С. направлено на адресу [PERSON] , ПАТ «Райффайзен банк» повідомлення про результати визначення вартості майна боржника. Приватним виконавцем було сформовано та направлено до ДП «СЕТАМ» заявку про примусову реалізацію описаного та арештованого майна боржника, а саме спірної квартири. Відповідно до Протоколу про проведені електронні торги від 28.12.2018 року №378583 перші торги (за лотом №318189) з примусової реалізації квартири за адресою: [ADDRESS] за стартовою ціною 550 194,00 грн. - не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. Відповідно до довідки Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб від 06.02.2019 року №16-21/452, за адресою: [ADDRESS] зареєстровано чотири особи, а саме: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Згідно протоколу №386855 проведення електронних торгів, що відбувалися з 07.02.2019 09:00 по 07.02.2019 18:00; реєстраційний номер лота: 325951; найменування майна: Іпотека. Квартира трикімнатна, загальною площею 68,8 м.кв., розташована за адресою: [ADDRESS] ; стартова ціна: 440 155,20 грн., ціна продажу 440 155,20 грн.; переможець торгів учасник: 6 (ТзОВ «Інвест Трейд ТМ»). Організатор торгів: ДП «СЕТАМ». Реквізити рахунку продавця: [PERSON] . Зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 21.02.2019 року. Протокол сформовано 07.02.2019 22:00:04. Відповідно до Акту про реалізацію предмета іпотеки від 14.02.2019 року, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Херсонської області Манікіним Д.С., на підставі виконавчого листа №2114/10482/12, виданого 21.03.2013 року Комсомольським районним судом міста Херсона, звернуто стягнення на предмет іпотеки: трикімнатну квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на підставі договору-купівлі продажу від 29.05.2006 року за реєстр. №2377 шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за ціною, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, визначеної незалежним експертом на стадії оцінки в ході проведення виконавчих дій та задоволено за рахунок предмету іпотеки майнові вимоги ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про кредитному договору №014/09/59 від 30.05.2006 року у сумі 43485,50 доларів США (еквівалентно 347579,59 грн), задоволено за рахунок предмета іпотеки витрати АТ «Райффайзен Банк Аваль» по сплаті судового збору у розмірі 3219,00 грн. 14.02.2019 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною оформлено свідоцтво про право власності ТОВ «Інвест Трей ТМ» квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки, та зареєстровано у реєстрі за №236. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ТОВ «Інвест Трей ТМ» з 14.02.2019 року, на праві приватної власності, належить квартира за адресою [ADDRESS] на підставі свідоцтва №236, виданого 14.02.2019 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною (номер запису про право власності 30290802 від 14.02.2019 року). Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (із відкриттям розділу), індексний номер 45524541 від 14.02.2019 року прийняте приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною та зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 30290802 від 14.02.2019 року. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Згідно з ч. 1 ст. 3 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 ст. 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03.06.2014 року № 1304-VII (набрав чинності 07.06.2014 року) (далі - Закон №1304-VII) забороняється примусове стягнення на окремі види майна, що є забезпеченням кредиту. Згідно з п. 1 Закону № 1304-VII не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі ст. 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно зі ст. 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку. Крім того, згідно з п. 4 Закону № 1304-VII протягом його дії інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм. Вказаний Закон є правовою підставою, що не дає змоги органам і посадовим особам, які здійснюють примусове виконання рішень про звернення стягнення на предмет іпотеки та проводять конкретні виконавчі дії, вживати заходи, спрямовані на примусове виконання таких рішень стосовно окремої категорії боржників чи іпотекодавців, які підпадають під дію положень цього Закону на період його чинності. Рішення ж суду, в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на час дії Закону - не підлягає виконанню. Матеріалами справи підтверджується, що спірна квартира є зареєстрованим місцем проживання позивача, а також її родини - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Відповідно до витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, спірна квартира належить позивачу, а відомості про інше нерухоме майно, яке б перебувало у його власності, у реєстрі відсутні. Зареєстроване місце проживання позивача та членів її родини - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , є спірна квартира, загальна площа якої не перевищує 140 кв. м, іншого житлового нерухомого майна у власності позивача немає, згоди на відчуження спірного майна він не надавав. Таким чином на момент проведення 07 лютого 2019 року оспорюваних торгів, відчуження іпотечного майна за споживчим кредитом без згоди власника (іпотекодавця) суперечить вимогам Закону № 1304-VII. Відповідно до ч.3 ст.18 Закону України «Про охорону дитинства» органи опіки та піклування зобов`язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла. Згідно ч.4 ст.177 СК України дозвіл на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини надається органом опіки та піклування після перевірки, що проводиться протягом одного місяця, і лише в разі гарантування збереження права дитини на житло. Стаття 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна. Зменшення або обмеження прав та інтересів дітей під час вчинення будь-яких правочинів щодо житлових приміщень не допускається. Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке належить дитині, а у випадках, визначених законом, - також щодо нерухомого майна, право користування яким належить дитині, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Пунктом 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, передбачено, що у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із копією дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду. Спірна квартира є зареєстрованим місцем проживання членів сім`ї позивача, у тому числі і малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . При цьому, в матеріалах справи відсутнє рішення органу опіки та піклування на відчуження такого житла, а також рішення суду з цього приводу. Відповідно до п.1 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі: Порядку) реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Відповідно до п.3 розділу II Порядку, Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Проте, суду не надано будь-яких даних на підтвердження повідомлення державним виконавцем боржника щодо визначення вартості та оцінки майна. В порушення чинного законодавства, позивач не був ознайомлений з результатами визначення вартості майна, а отже був позбавлений можливості оскаржити зазначений висновок про вартість майна. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України). Частиною 4 ст. 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу па біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж. якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає: з їхньої суті. З аналізу змісту ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договор) купівлі-продажу. Аналогічний правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 року у справі № 910/856/17, зокрема Велика Палата зазначила, що згідно із п. 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким. коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування місцезнаходження та код за СДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно . З урахуванням наведеного Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. У постанові Верховного Суду від 02.06.2021 року у справі № 725/3043/20 викладено правову позицію про те, що для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів): встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК України, у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, окрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу,оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. У справах про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, як відповідачі мають залучатись усі сторони такого правочину: державна виконавча служба, організатор торгів та переможець; обов`язкової участі стягувача як співвідповідача чинне законодавство не вимагає. Відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 910/856/17. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року у справі № 2-383/2010 зроблено висновок, що «стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений иравочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована. зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню». Відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель. іпотекодавець, боржник та будь-який учасник електронного аукціону мають право протягом трьох місяців з дня проведення електронного аукціону оскаржити його результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Таким чином, електронні торги, оформлені протоколом та актом про реалізацію предмета іпотеки, не відповідають вимогам частини першої статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Позивач зазначав, що спірна квартира є його єдиним місцем проживання, іншого житла він не має. Спірна квартира була надана як забезпечення за споживчим кредитом в іноземній валюті. Представник позивача стверджував, що позивач не отримував жодного повідомлення як про арешт майна так і про проведення його реалізації. Належних доказів на спростування цих тверджень матеріали справи не містять, з огляду на що суд дійшов висновку, що позивач фактично був позбавлений права взяти участь в електронних торгах з приводу реалізації належної йому квартири. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зазначених електронних торгів недійсними, визнання недійсним правочин щодо відчуження квартири [ADDRESS] внаслідок електронних торгів, проведених Державним підприємством "СЕТАМ" 07 лютого 2019 року за номером лоту 325951, а саме: визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів від 07.02.2019 року №386855; визнання недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 14.02.2019 року ВП №57285137. Наслідком визнання результату прилюдних торгів, яким фактично є оформлений у вигляді протоколу про результати торгів договір купівлі-продажу, недійсним є повернення сторін договору купівлі-продажу, продавця і покупця, до первісного стану, тобто реституція як спосіб захисту, що характерний для зобов`язальних відносин. За такого, вимога позивача про визнання недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною 14.02.2019 року, зареєстроване в реєстрі за №236 є обґрунтованою. Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст.203 цього Кодексу. Унаслідок укладання на прилюдних торгах договорів купівлі-продажу нерухомого майна порушено право власника [PERSON] на спірну квартиру. Згідно зі статтею 3 ЦК України є неприпустимим позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Стаття 41 Конституції України передбачає непорушність права приватної власності. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Оскільки квартира не могла бути предметом продажу на прилюдних торгах, свідоцтво про придбання нерухомого майна за результатами цих торгів є недійсним. Рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації (статті 19, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень»). З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до ст. 19 цього Закону державна реєстрація проводиться на підставі, у т.ч. договорів, укладених у порядку, встановленому законом. Статтею 11 цього Закону передбачено, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Відповідно до статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Подання та отримання документів за заявою про внесення змін до записів Державного реєстру прав здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав. У пункті 18 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015р. № 1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2016 р. № 553) вказано, що за результатом розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації. Відповідно до п.п. 4, п.1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав власності та інших речових прав проводиться на підставі виданого нотаріусам свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів. Питання видачі свідоцтв нотаріусами про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) регулюється Законом України «Про нотаріат», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Відповідно до вимог ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів). Зважаючи на викладене, суд установивши, що оформленням свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів порушені права позивача, доходить висновку про наявність підстав для визнання його недійсним. Згідно з пунктом 19 Порядку державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо державної реєстрації прав відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав. Отже, після здійснення нотаріальної дії нотаріус реєструє відповідне нерухоме майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. За таких обставин, підлягають скасуванню рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Воєводиної Ірини Миколаївни про державну реєстрацію права власності, прийняті на підставі правочинів, визнаних судом недійсними. Отже, вимоги позивача про скасування державної реєстрації речового права (права власності) за Товариством з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ» (ідентифікаційний код за ЄДРПОУ 42657165) на квартиру [ADDRESS] , шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (із відкриттям розділу), індексний номер 45524541 від 14.02.2019 року прийняте приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною Іриною Миколаївною є обґрунтованими та відповідають положенням ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Щодо позовних вимог про скасування запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером запису про право власності 30290802 від 14.02.2019 року, суд виходить з наступного. Частиною 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Пунктом 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва проводиться на підставі, зокрема судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Отже, вищенаведені вимоги позивача не є належним способом захисту, оскільки рішення суду про скасування рішення держаного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо вказаної квартири є самостійною підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідного запису згідно пункту 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». З огляду на вищезазначене дані вимоги задоволенню не підлягають. Згідно вимог ст.141 ЦПК України, з приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Дмитра Сергійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ» на користь [PERSON] підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в загальній сумі 3457,80 гривень, а саме: про 1152,60 гривень з кожного.

Outcome: partial