Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-07 00:00:00

13.12.2021 року Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (далі за текстом Держекоінспекція) звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , в якому просила стягнути солідарно з відповідачів суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених Державі Україна в сумі 4 800 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що державними інспекторами з охорони навколишнього природнього середовища в балці між вулицею Поповича та провулком Водоп`янова в м. Первомайську Миколаївської області було виявлено факт самовільного (без відповідного дозволу - ордеру на видалення зелених насаджень) незаконного пошкодження до ступеня припинення росту (спил) одного дерева породи «Клен». До відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення притягнуто [PERSON] та [PERSON] . У відношенні відповідачів 02.12.2019 року складено протоколи, за результатами яких Держекоінспекцією винесено постанови про визнання винуватими відповідачів у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено стягнення у виді штрафу. Незаконними діями відповідачів спричинено шкоду навколишньому природному середовищу у вигляді збитків в розмірі 4 800 грн., яку відповідачі добровільно не бажають відшкодовувати. Ухвалою суду від 13.12.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам роз`яснено порядок розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 17.01.2022 року розгляд справи відкладено через відсутність відомостей про належне повідомлення відповідачів про розгляд справи. Сторонами не подано будь-яких заяв, клопотань тощо. Відповідачі належним чином повідомлені про розгляд справи та про можливість подати відзив на позов разом з доказами шляхом направлення судових викликів за адресою реєстрації та місця проживання, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному вебсайті Судової влади України. Однак, наданим правом відповідачі не скористались, не подали до суду заперечень проти позовних вимог. Ухвалою суду від 08.02.2022 року вирішено провести заочний розгляд справи. Вирішуючи справу на основі наявних доказів, дослідивши наявні у справі письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.09.2020 року № 802 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції» та згідно наказу Державної екологічної інспекції України № 502 від 22.12.2020 року «Про питання діяльності Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області)» забезпечує здійснення функцій та повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища з 23.12.2020 року та є правонаступником Державної екологічної інспекції в Миколаївській області. Державною екологічною інспекцією Миколаївської області 02.12.2019 року о 10:20 годині на території м. Первомайську Миколаївської області між вулицею Поповича та провулком Водоп`янова було виявлено факт самовільного знищення (без ордеру на видалення зелених насаджень) [PERSON] та [PERSON] за допомогою бензопили «Бєлмаш» одного дерева породи «Клен» діаметром у шийці кореню 70 см до ступеня припинення росту, що є порушенням ст. 26 Закону України «Про рослинний світ» та п.п. 2-5 Порядку видалення дерев, кущів, газонів, і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2006 року, за що передбачена відповідальністю ст. 153 КУпАП. Відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення № 000025 та № 00033. За результатами розгляду протоколів 04.12.2019 року відносно відповідачів винесено постанови про накладення адміністративного стягнення № 111 та № 46, якими [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Постанови у порядку, визначеному ст. ст. 287-289 КУпАП, не оскаржувалися і набрали законної сили 15.12.2019 року, а відтак підтверджують факт вчинення [PERSON] та [PERSON] адміністративного правопорушення за самовільне знищення зелених насаджень в межах населених пунктів за відсутності ордеру на видалення. Відповідачі сплатили штраф, що підтверджується копіями квитанцій, наявних у матеріалах справи. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Аналогічні за змістом положення також містяться в статті 324 ЦК України. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до п.п.2 ч.1 ст. 16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» на об`єктах благоустрою забороняється, зокрема, самовільно висаджувати та знищувати дерева, кущі тощо. Відповідно до ч.1 ст. 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до абз.1 ч.3 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Процедуру видалення дерев, кущів, газонів і квітників на території населеного пункту визначено Порядком видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 року № 1045 (надалі Порядок). Згідно з пунктом 2 Порядку видалення зелених насаджень здійснюється у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації. Видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку) (п.3 Постанови). Відповідно до пунктів 4,5 Порядку підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява юридичної чи фізичної особи про видалення зелених насаджень. Компетентний орган протягом трьох днів після надходження заяви затверджує склад відповідної комісії. До складу комісії включаються представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, а також інших заінтересованих організацій. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню, за зразком, затвердженим Мінбудом. Акт складається у чотирьох примірниках і подається на погодження з територіальним органом Мінприроди у триденний строк. Три примірники погодженого акта повертається комісії, по одному з яких передається власнику (користувачу) земельної ділянки і заявнику. Голова комісії готує в триденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначаються дані про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і що залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у тижневий строк після надходження зазначеного проекту приймає рішення про видалення зелених насаджень і наступного дня видає заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно розрахунку розміру шкоди, відповідачами внаслідок незаконної порубки дерева було завдано навколишньому природному середовищу шкоди на суму 4 800 грн. Розрахунок розміру шкоди проведено відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міста та інших населених пунктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 559 від 08.04.1999 року. Відповідачами не надано заперечень на спростовання вказаного розрахунку. 13.12.2019 року Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області на адресу відповідачів надіслані претензії з пропозицією добровільно відшкодувати заподіяну шкоду, однак добровільно відшкодувати шкоду відповідачі відмовляються. Відповідно до змісту частин 1, 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини. Особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим (ст. 1190 ЦК України). Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Враховуючи зазначене, суд вважає, що позивачем доведено факт заподіяння шкоди, внаслідок неправомірного знищення дерева, а відповідачами не спростовано відсутність їх вини в заподіянні шкоди. Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, коли наявні підстави для звільнення від доказування. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених законом випадках. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачем доведено і не спростовано відповідачами факт незаконної порубки дерева, внаслідок чого завдано шкоду навколишньому природному середовищу. Такі дії відповідачів є порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок чого Державі завдано збитки, що є підставою для відшкодування відповідачами в солідарному порядку заподіяної шкоди. За наведених обставин, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Крім того, при задоволенні позову до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Оскільки позов задоволено повністю, з відповідачів на користь позивача слід стягнути понесені ним і документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору, в рівних частках по 1 135 грн. з кожного.

Outcome: approved