Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-15 00:00:00

АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернувся з позовом до [PERSON] про про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) обсягу природного газу та витрат, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що АТ «Харківгаз» надає послуги з розподілу природного газу за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою на ім`я відповідача відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . За місцем проживання відповідача встановлено лічильник природного газу (ЗВТ) типу Галус G4, заводський номер [NUMBER] . 01.12.2020 представниками АТ «Харківгаз» при проведенні огляду газового лічильника виявлено «підозра на пошкодження тавра та скла суматора», за результатами чого складено акт про порушення №004005 від 01.12.2020, до якого споживачем внесені зауваження, які ґрунтувались на тому, що споживачем придбано житловий будинок у 2000 році, та до виявлених порушень він відношення не має. 01.12.2020 зазначений лічильник було демонтовано, про що складено акт щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу №004005. Даним актом повідомлено споживача про місце, дату та час проведення експертизи. За результатами експертизи лічильника газу підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу газового лічильника. ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ» надано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/42956 від 10.12.2020, в якій також зазначено, що у ЗВТ наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника та наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника. Листом від 03.02.2021 АТ «Харківгаз» повідомлено споживача про місце, дату та час розгляду Акту №004005 Комісією Оператора ГРМ. 22.02.2021 комісією АТ «Харківгаз» з розгляду актів про порушення прийнято рішення про задоволення акту про порушення №004005 від 01.12.2020 та проведення донарахування об`ємів не облікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням. За період з 08.11.2020 по 30.11.2020 за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз», які діяли у зазначений період, вартість донарахованих об`ємів склала 9324,20 грн. На теперішній час вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу та вартість витрат, пов`язаних з проведенням експертизи лічильника газу в розмірі 4871,40 грн., відповідачем не сплачена. На підставі вищезазначеного, просив стягнути з відповідача на користь позивача вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі 9324,20 грн., витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в розмірі 4871,40 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 2270 грн. Представник відповідача надала відзив на позовну заяву(а.с.57-62), за змістом якого проти задоволення позовних вимог заперечувала повному обсязі. В обґрунтування заперечень проти позовну посилалася на те, що позивачем не доведено наявність факту втручання відповідачем в конструкцію лічильника газу, а також не встановлено того, що сквозний отвір у корпусі відлікового механізму; механічні пошкодження колес та шестерен відлікового механізму та наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника були утворені в результаті неправомірних дій відповідача, що свідчить про недоведеність позивачем наявності усіх трьох складових, передбачених пп. 37 п. 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем, які необхідно вчинити для кваліфікації порушення, як несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. З документів, наданих позивачем не вбачається, що на момент прийняття позивачем рішення від 22.02.2021 останнім не було встановлено, що витрата (споживання) природного газу лічильником Gallus-2000, зав. № 002003260, не обліковувалась (обліковувалась частково), та наявність причинно-наслідкового зв`язку між виявленими сквозним отвіром у корпусі відлікового механізму; механічними пошкодження колес та шестерен відлікового механізму та наявність ознак пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника та наслідком у вигляді того, що витрата (споживання) природного газу обліковим пристроєм не здійснювалась (здійснювалась частково) або дані обліку були викривлені. Відповідно до рахунків відповідача за період з 01.12.2020 по 01.11.2021, в яких зазначено скільки газу було спожито відповідачем помісячно, які свідчать про відсутність викривлення даних обліку природного газу. Крім того, з Акту про порушення № КН 004005 від 01 грудня 2020 року, вбачається, що лічильник газу був вилучений на підставі підозри на пошкодження повірочного тавра та скла суматора. При цьому, ніяких конкретних фактів порушення у його роботі чи ознак несанкціонованого втручання у його роботу не містить. В Акті не зазначені законні сумніви у роботі лічильника газу, що не надавало АТ «Харківгаз» право ініціювати проведення експертизи лічильника. Щодо акта № 914 експертизи лічильника газу, складеного 10 грудня 2020 року Комісією АТ «Харківгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт», згідно висновку якого встановлено несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, зазначила, що позачергова повірка лічильника газу не проводилася, адже її результати в акті експертизи відсутні, а саме в графі «результати позачергової повірки» не зазначено жодних відомостей. Наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника, сквозний отвір у корпусі відлікового механізму; механічні пошкодження колес та шестерен відлікового механізму, як зазначено в акті № 914 експертизи лічильника газу від 10.12.2020 року, не свідчать про викривлення даних обліку природного газу. Більш того, донарахування ціни необлікованого об`єму газу це не штрафні санкції, в свою чергу - це витрати за використаний але несплачений газ. Тобто для того, щоб здійснити донарахування ціни необлікованого газу потрібно встановити той факт, що він певний час не обліковувався та не сплачувався, чого не було зроблено представниками газопостачальника та не враховувалося комісією під час прийняття рішення. Як вбачається із документів, наданих позивачем, під час проведення експертизи не було встановлено та не досліджувалося питання можливості вчинення конкретних дій з метою викривлення даних обліку природного газу. А отже, висновком експертного дослідження не підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. Разом з тим, ні в акті про порушення, ні під час проведення засідання комісії також не встановлено, що факт втручання в конструкцію лічильника став наслідком спотворення даних обліку газу. Враховуючи вимоги чинного законодавства та вищевикладене, є неможливим застосування такого виду порушення як «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу», оскільки відсутні його обов`язкові елементи, передбачені законодавством, а саме: витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. Припущення позивача, що пошкодження дозволяє впливати на роботу відлікового механізму не є беззаперечним доказом такого впливу з боку відповідача. У відповіді на відзив на позовну заяву (а.с.82-90) представник позивача зазначила, що згідно з положеннями, викладеними в п. 4 гл. 6 розділу Х Кодексу ГРМ, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих вузлів обліку газу(далі-ВОГ) та пломб(відбитків їх тавр) відповідає власник(користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені. Демонтаж газового лічильника в домоволодінні відповідача, проведення його експертизи та відповідно, донарахування об`єму та обсягу природного газу, представниками АТ «Харківгаз» проведено з дотриманням вимог діючого законодавства України, зокрема Кодексу ГРС. Кодексом ГРС не визначено обов`язок Оператора ГРМ при виявленні несанкціонованого втручання в роботу чи конструкцію або складових лічильника газу встановлювати вказані у відзиві відповідача три складові вказаного порушення. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві та відзиві на позовну заяву. Крім того, пояснила, що до повноважень контролерів позивача належить зняття та фіксація показань приладу обліку газу, встановленому у будинку відповідача, тож вони могли і не помітити пошкодження на корпусі газового лічильника. Відповідач в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі та надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву. Крім того, пояснив, що він в 2000 році придбав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , та в будинку вже був встановлений газовий лічильник Gallus. Пояснив, що за освітою він педагог, у нього відсутня технічна освіта та він не має відповідних знань та навичок стосовно роботи лічильника, а відповідно і втручання в його роботу. Зазначив, що він сумлінно сплачує за газопостачання за адресою: [ADDRESS] , згідно показань лічильника, контролери позивача періодично перевіряли та фіксували показання вищевказаного лічильника, та жодних зауважень щодо пошкодження пломбування чи наявності отвору у корпусі ніколи не висловлювали. Крім того, зауважив, що будь-якої поштової кореспонденції від позивача він не отримував і про дату та місце проведення комісії з розгляду актів йому не відомо. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Пунктом 1 ч. 3 ст. 2 ЦПК України визначено, що однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. На підставі ч.ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відносини між газопостачальними організаціями та громадянами - споживачами газу регламентуються «Правилами постачання природного газу», затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2496 та Кодексом газорозподільних систем, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Позивач є оператором ГРМ, що здійснює діяльність з розподілу природного газу в рамках Кодексу газорозподільних систем, отриманої ліцензії та діючого законодавства України. Відповідач є побутовим споживачем газу, який несе передбачену діючим законодавством відповідальність за свої дії. Типовий договір розподілу природного газу затверджено Постановою НКРЕКП № 2498 від 30.09.2015. Судом встановлено, що згідно копії Заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу від 01.04.2016 [PERSON] є споживачем природного газу за адресою: [ADDRESS] , з особовим рахунком № [NUMBER] (а.с. 9). Відповідач здійснював оплату за спожитий газ відповідно до рахунків позивача, що підтверджено копіями відповідних рахунків(а.с. 63-73). 01.12.2020 представниками АТ «Харківгаз» була проведена перевірка газового обладнання за вищевказаною адресою. За результатами вказаної перевірки встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме підозра на пошкодження повірчого тавра та скла суматора, про що був складений Акт про порушення від 01.12.2020 №КН 004005 (а.с. 10-11). В п. 8 вказаного Акта зазначено, що комісія Оператора ГРМ з розгляду цього Акта буде проводити засідання 22.11.2020, тобто зазначено дату проведення засідання комісії раніше, ніж складено Акт про порушення. Також у вказаному Акті про порушення маються зауваження споживача [PERSON] про те, що він придбав будинок в 2000 році, та до цього часу там мешкав інший власник, та, якщо маються будь-які порушення, то він до цього не має відношення. Регулярно приходив контролер, зауважень не було. В Акті про виявлені порушення від 01.12.2020 № 004005 зазначено, що лічильник газу типу Галус G-4, заводський №002003260 з показами 1196,74 м3, має ознаки порушень конструкції лічильника та зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра, а саме: підозра на пошкодження повірчого тавра та скла суматора (а.с. 12). Того ж дня лічильник газу Галус G-4, №002003260 було демонтовано для проведення експертизи, про що складено відповідний Акт(протокол) № 004005 (а.с. 13). Замість демонтованого лічильника газу встановлено інший лічильник газу типу Самгаз G-4, про що зроблено позначку в протоколі, демонтований лічильник направлено для проведення експертизи, із зазначенням місця, дати та часу її проведення, та на експертизу запрошено споживача. У вказаному протоколі маються підписи працівників АТ «Харківгаз», які здійснювали демонтаж лічильника, та підпис споживача- [PERSON] . Порядок проведення експертизи врегульовано Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619. Пунктом 3.1.3 цього Положення встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі, справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника, тощо. Пунктом 3.3.1. Положення передбачено, що експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Згідно з пунктом 3.3.3.4. Положення результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його уповноваженою особою. Якщо споживач (уповноважена особа) або член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи. Відповідно до п. 3 глави 10 розділу Х Кодексу газорозподільної системи, експертизу ЗВТ та/або пломби проводить комісія, до складу якої має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику від метрологічної організації та територіального органу Регулятора. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Після виконання цих робіт проводиться позачергова повірка лічильника згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи (пункти 3.3.3.1-3.3.3.4 Положення). Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99. Лічильник газу запаковується в поліетиленовий пакет, який пломбується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації і направляється: на встановлення у споживача - у разі визнання комісією лічильника газу придатним до застосування; на ремонт - у разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та рекомендації щодо проведення ремонту лічильника газу. У разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та висновків щодо неможливості проведення ремонту, лічильник газу передається споживачеві. Системний аналіз цих положень законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі встановлення непридатності лічильника до використання про це прямо вказується у акті експертизи із зазначенням виявлених у його роботі недоліків. 10.12.2020 комісією АТ «Харківгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» у складі: інженерів з метрології, представника відділу економічної безпеки, головного юрисконсульта управління у Харківській області АО «Правовий альянс», представника ДП «Укрметртестстандарт» проведена експертиза лічильника газу типу Gallus-2000 зав. №002003260 з показами 01196, що належить споживачу [PERSON] , Актом № 914 якої за результатами зовнішнього огляду встановлено: наявність ознак пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника, сквозний отвір у корпусі відлікового механізму, механічні пошкодження колес та шестерен відлікового механізму. Висновок комісії- несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Відносно зазначеного лічильника ДП «Укрметртестстандарт» була видана довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/429566 від 10.12.2020, з якої вбачається, що за результатами повірки встановлено, що засіб вимірювальної техніки(далі-ЗВТ) лічильник газу мембранний Gallus-2000, G 4 зав. №002003260 не відповідає вимогам п.п. 6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки», підстава - наявність ознак пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника; наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника (а.с. 15). Про час, дату та місце проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення на адресу, за якою не мешкає відповідач, а саме- [ADDRESS] , було надіслано письмове повідомлення від 03.02.2021 №61009-Сл-2835-0221, яке повернулося у зв`язку з закінченням терміну зберігання (а.с. 16-18). За таких обставин суд вважає, що відповідач не був повідомлений позивачем про дату, час та місце засідання комісії з розгляду актів про порушення. На засіданні комісії з розгляду актів про порушення Красноградського відділення АТ «Харківгаз» був розглянутий Акт про порушення № 4005 від 01.12.2020 щодо виявлених порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, а саме: підозра на пошкодження повірчого тавра та скла суматора, зафіксованого по об`єкту споживача [PERSON] , який мешкає за адресою: [ADDRESS], о/р [NUMBER] . Ухвалено Акт про порушення № 4005 від 01.12.2020 визнати таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРМ та задоволено повністю. Вирішено провести донарахування об`ємів та суми вартості необлікованого природного газу за цінами закупівлі природного газу АТ «Харківгаз» протягом періоду з 08.11.2020 по 30.11.2020 в обсязі 1049,56 м3, вартістю 9324,20 грн. Провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу. Споживачу провести заміну побутового лічильника з урахуванням вимог нормативних документів та сплатити вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 4871,40 грн. (а.с. 20-21). Згідно акту - розрахунку, за період з 08.11.2020 по 30.11.2020 вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі газу АТ «Харківгаз» в обсязі 1049,56 м3 склала 9324,20 грн. (а.с. 22). Згідно розрахунку, проведеного на підставі акту № 914, витрати на проведення експертизи лічильника природного газу від 10.12.2020 становлять 4871,40 грн. у тому числі ПДВ 811,90 грн. (а.с. 23-24). Пунктом 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. З копії супровідного листа(а.с. 26-28) вбачається, що 25.02.2021 на адресу відповідача було направлено протокол засідання комісії від 28.12.2020, акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, акт з експертизи лічильника газу, довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, розрахунок витрат експертизи лічильника природного газу, претензію, рахунки на оплату, які повернулися у зв`язку з закінченням терміну зберігання. При цьому суд зазначає, що в копії протоколу засідання комісії (а.с. 20-21) дата його проведення зазначена 22.02.2020, а не 28.12.2020, як зазначено у вищевказаному супровідному листі. Крім того, 02.03.2021 на адресу відповідача було направлено вимогу про погашення заборгованості, яку також було повернуто у зв`язку з закінченням терміну зберігання (а.с. 29-31). Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно з законом. Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є несанкціонований відбір природного газу. Згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодекс ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи (далі - ГРМ) (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, зокрема лічильника газу. Згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодекс ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Приховані заходи - це несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ. Експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб - це комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання. Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави. У пункті 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи. За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі. Абзацами 1, 3 пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодекс ГРС встановлено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Згідно із пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Таким чином, для здійснення нарахування необлікованого об`єму природного газу, зокрема, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18 червня 2019 року у справі № 922/1573/18. Отже для підтвердження правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ (лічильника газу) споживача. Згідно із пунктом 4 глави 1 Кодексу ГРС для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року по справі № 914/2384/17. Згідно до частин першої та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом статті 1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника. Наявність перших трьох з числа зазначених елементів доводиться особою, яка звернулася з вимогою про відшкодування збитків. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 01 листопада 2018 року у справі № 905/2191/15. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Отже для притягнення особи до майнової відповідальності необхідним є встановлення наявності всіх складових частин складу правопорушення, а саме: наявність неправомірного діяння, наявність шкоди, наявність причинного зв`язку між протиправним діянням та спричиненою шкодою та наявність вини. Для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції лічильника, зокрема, наявності отвору у корпусі лічильника споживача, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Сам по собі факт пошкодження пломби не є підтвердженням несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу). Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 335/7587/19, від 26 травня 2021 року у справі № 310/10313/18. Відповідно з ч. ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. 1ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Як вбачається з результатів експертизи лічильника газу споживача [PERSON] наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника, сквозний отвір у корпусі відлікового механізму, механічні пошкодження колес та шестерен відлікового механізму, на підставі чого позивачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Проте, доказів того, що внаслідок таких пошкоджень витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, матеріали справи не містять. Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого часткового) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника. Однак, в Акті № 914 від 10 грудня 2020 така інформація не відображена. Також у вказаному Акті відсутні відомості про те, що виявлені пошкодження дозволяють впливати на роботу відлікового механізму. В Довідці про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, яка додана до акту експертизи лічильника газу, зазначені такі ж підстави для визнання його непридатним, як і в Акті. Більш того, суд враховує, що донарахування ціни необлікованого об`єму газу це не штрафні санкції, в свою чергу - це витрати за використаний але несплачений газ. Тобто для того, щоб здійснити донарахування ціни необлікованого газу потрібно встановити той факт, що він певний час не обліковувався та не сплачувався, чого не було зроблено представниками газопостачальника та не враховувалося комісією під час прийняття рішення. Для доведення правомірності здійснених позивачем донарахувань відповідачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу (лічильника газу) з боку відповідача. АТ «Оператор газорозподільних систем «Харківгаз» не доведено того, що ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника, сквозний отвір у корпусі відлікового механізму, механічні пошкодження колес та шестерен відлікового механізму призвели до викривлення чи спотворення даних(результатів) обліку природного газу. Наявні в матеріалах справи докази не містять інформації викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу. Позивач належних доказів на підтвердження настання наслідків від пошкодження ЗВТ не надав, тим самим не довів всіх складових несанкціонованого втручання [PERSON] в роботу ЗВТ, за яке здійснено донарахування обліку газу. Належні, достатні та допустимі докази вчинення відповідачем такого порушення як несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) у матеріалах справи відсутні. Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення позову. Крім того, порядок періодичної повірки засобів вимірювальної техніки по об`єктах побутових споживачів (населенню), вузлів обліку та їх складових врегульовано главою 8, 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619, Типовим договором розподілу природного газу, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2498. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» засоби вимірювальної техніки - це засоби вимірювань, вимірювальні системи, матеріальні міри, стандартні зразки та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності. Отже, засобом вимірювальної техніки є технічний засіб, який застосовується під час вимірювань фізичних величин і має нормовані метрологічні характеристики. Частиною першою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі, демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання (частина четверта статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Відповідно до п. 41 примітки 7 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 № 1747, для лічильників газу класу 1,0 встановлено міжповірочний інтервал 2 роки, класу 1,5 - 8 років. Згідно до ч. 4 ст. 8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та в продаж і видавати напрокат лише за умови їх відповідності цьому Закону та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну енергію і газ), що є власністю фізичних осіб, спільною власністю співвласників багатоквартирного будинку, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро- і газопостачання (ч. 4 ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Відповідно до п. 2 гл. 6 Розділу Х Кодексу, протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових Оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу) здійснюється Оператором ГРМ відповідно до власного графіка обходу споживачів та позапланово (за необхідності). Споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний допустити уповноважених представників Оператора ГРМ (разом з їх відповідними засобами) за пред`явленням ними службових посвідчень на власну територію (у приміщення), де встановлений комерційний ВОГ, та забезпечити їм доступ до елементів комерційного ВОГ для виконання зазначених заходів, у тому числі огляду газопроводу перед та після ВОГ. У випадку відмови в доступі чи незабезпечення допуску Оператор ГРМ має право здійснити заходи, передбачені цим Кодексом. При цьому позивачем суду не було надано відомостей про дату останньої повірки лічильника газу відповідача, як це передбачають вимоги Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», п.41 Переліку категорій законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають періодичній повірці, який затверджений Постановою КМУ № 374 від 04.06.2015 р., п.41 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №1747 від 13.10.2016 р. «Про затвердження міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями», відтак суд позбавлений можливості визначити, чи встановлено в установленому законодавством порядку та графіку, придатності до застосування лічильника газу на підставі результатів контролю його метрологічних характеристик, що унеможливлює можливість встановлення факт некоректності роботи відлікового пристрою. Тобто існує обґрунтована ймовірність виходу з ладу механізмів лічильника саме в зв`язку з його тривалою експлуатацією або ще до початку його використання саме відповідачем. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Згідно зі ст. 141 ЦПК України судові витрати позивачу за рахунок відповідача не відшкодовуються, оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed