Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-06 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири посилаючись на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. 21 жовтня 2020 року приблизно о 8-й годині ранку було виявлено, що її (позивача) квартира була залита водою з квартири відповідача. За її заявою ЖЕД-404 було перевірено факт залиття квартири та складено 23.10.2020 року відповідний акт, яким встановлено, що під час усунення аварійної ситуації слюсарем-сантехніком в присутності дочки мешканців квартири [ADDRESS] було виявлено збитий сифон та відкритий кран холодної води, що призвело до залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] . В результаті залиття заподіяна матеріальна шкоди її квартирі та її майну в розмірі 56 580,00 грн. Також їй була заподіяна і моральна шкода, яка виразилася в емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири. Через залиття квартири був порушений її звичний спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання часу для вирішення проблем пов`язаних з цим. Добровільно відповідач не бажає відшкодовувати заподіяну ним шкоду, у зв`язку з чим звернулась до суду з метою захисту своїх порушених прав та просила суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоді в розмірі 56 580,00 грн. та моральну шкоду - 10 000 грн. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив позов задовольнити та врахувати обґрунтування позову. Зауважив, що причиною залиття є збитий сифон. Відповідач є власником квартири з якої сталося залиття, тому має нести відповідальність за завдану позивачу шкоду. Та обставина, що відповідач пропонував кошти, свідчить про визнання ним необхідності відшкодувати завдану шкоду. Відзив вважав поданим з порушенням процесуального законодавства. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні, врахувати наданий відзив та те, що відсутні докази вини як відповідача, так і іншої особи. Акт про залиття складено з порушеннями, відсутня дата залиття. Звіт про розмір матеріальної складено на підставі вказаного Акту. Крім того, на момент залиття відповідача в квартирні не було, там був [PERSON] , який є батьком дружини відповідача, проживав в квартирі з дозволу відповідача. Маковецький збив сифон, коли падав, однак помер. Відповідач пропонував 20000,00 грн з метою досудового врегулювання спору. Вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 29.09.2021 року. Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.10.2021 року визначено головуючого суддю. 08.10.2021 року направлено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА». 13.10.2021 року отримано відповідь - Довідку про реєстрацію місця проживання особи. 15.10.2021 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідач надав відзив на позовну заяву, позивач надав відповідь на відзив. Встановлено та підтверджено інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що позивач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , відповідач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 21.10.2020 року сталося залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до Акту від 23.10.2020 року, складеного комісією в складі: майстра т/д [PERSON] , майстра т/д [PERSON] , старшого майстра [PERSON] , на час обстеження квартира [ADDRESS] знаходиться в задовільному санітарно-технічному стані, під час обстеження було встановлено наступне: коридор площею 5,70 м2, стеля та стіни оздоблені шпалерами, на стелі на стінах спостерігаються сліди від залиття, жовті плями та часткове відшарування шпалер; санвузол площею 2,70 м2, стеля оздоблена полістирольними плитами, на стелі спостерігаються сліди від затікання, жовті плями та часткове відшарування полістирольних плит. Стіни кахельна плитка на момент обстеження не пошкоджена, по швах кахельної плитки спостерігаються сліди від залиття та краплі води. Підлога кахельна плитка, на підлозі спостерігаються мокрі сліди від затікання та потьоки води. Стоякові та каналізаційні труби зашито плитами ДСП, зі слів мешканців квартири через вологість частину плит було знято. Кухня площею 6,50 м2, стеля оздоблена полістирольними плитами. На стелі частково спостерігається відшарування полістирольних плит. Стіни частково оздоблені кахельною плиткою, яка не пошкоджена, та частково оздоблені шпалерами. На стіні суміжній з санвузлом спостерігаються сліди від залиття, мокрі чорні плями та відшарування шпалер. Висновки комісії: під час усунення аварійної ситуації слюсарем-сантехніком в присутності дочки мешканця квартири [ADDRESS] було виявлено збитий сифон та відкритий кран холодної води, що й призвело до залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] . Сам мешканець квартири [ADDRESS] було перекрито водопостачання в квартирі. Згідно Висновку експерта № 767/08/2021 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 27.08.2021 року вартість відновлювального ремонту необхідного для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , що відображено в Акті від 23.10.2020 року, згідно результатів проведеного обстеження та наданих на дослідження матеріалів, на момент проведення дослідження, складає 56 580,00 грн., з яких 45 635,00 грн. за пошкодження які вказані в акті від 23.10.2020 року, та 7 509,04 грн. за пошкодження, які не вказані в актів від 23.10.2020 року (пошкодження підлоги в приміщенні коридору № 1, площею 5,7 м2). Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. В процесі розгляду даної справи було встановлено, квартира позивача зазнала пошкоджень в наслідок залиття з квартири відповідача. На момент обстеження - 23.10.2020 року комісією ЖЕД-404 в квартирі позивача виявлено сліди залиття. Під час усунення аварійної ситуації слюсарем-сантехніком в присутності дочки мешканця квартири [ADDRESS] , в квартирі відповідача було виявлено збитий сифон та відкритий кран холодної води, що й призвело до залиття квартири [ADDRESS] . Сам мешканець квартири [ADDRESS] виявився мертвим. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Аналізуючи наданий акт встановлено, що він відповідає типовому зразку, що міститься у Правилах. В даному випадку згідно наданих документів встановлено, що залиття відбулося з квартири відповідача, причиною залиття є пошкодження сифону в ванній кімнаті та відкритий кран холодної води, дане відповідачем не спростовано. Не спростовано відповідачем і розмір матеріальної шкоди. Викладене дає підстави для стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 56 580,00 грн. Суд не приймає до уваги посилання сторони відповідача на те, що відсутні докази вини в залитті саме відповідача, та те, що залиття сталося з вини [PERSON] , який проживав в квартирі, та саме він зламав сифон, однак помер, оскільки позивач зазнав матеріальної шкоди, яка заподіяна в наслідок залиття квартири позивача з квартири відповідача, яка є його власністю, та позивач має право на її відшкодування. Посилання відповідача на вину в залитті особи, яка не була власником помешкання, та померла, що залиття є трагічною випадковістю, є необґрунтованим. Суд враховує і те, що до звернення позивача з даним позовом відповідач пропонував сплатити кошти на ремонт квартири, однак в значно меншому розмірі. В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою. Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, з урахуванням вимог позивача в частині стягнення на її користь моральної шкоди, яка завдана внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, неможливістю врегулювання питання мирним шляхом, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору відповідачем має бути відшкодовано на користь позивача моральна шкода у розмірі 5 000 грн. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач сплатила судовий збір у розмірі 908,00 грн., дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial