Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-07 00:00:00

Директор Приватного підприємства «Тінек-С» звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із позовом про стягнення з [PERSON] суми основного боргу за договором оренди в розмірі 57 904,00 грн., інфляційні втрати в розмірі 696,05 грн., 3% річних в розмірі 606,93 грн., неустойку в розмірі 106 639,58 грн. та судові витрати 2 487,70 грн. Зобов`язати відповідача повернути орендоване майно по [ADDRESS] шляхом підписання акту прийому-передачі орендованого майна. Позов обґрунтовано тим, що 21.05.2019 року між ПП «Тінек-С» та [PERSON] був укладений договір оренди нежитлового приміщення № 388/05-19, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який діє з 21.05.2019 до 20.05.2020. Відповідно до умов договору відповідач був зобов`язаний передати позивачу орендоване майно 20.05.2020 відповідно до акту прийому-передачі, який зобов`язаний скласти саме відповідач. На момент звернення до суду з даним позовом відповідач не повернув орендоване майно згідно з актом прийому-передачі, з квітня 2020 року не здійснював жодних орендних платежів , що змусило позивача звернутися до суду. Ухвалою суду від 12.04.2021 року відкрито провадження у справі, яку постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Відповідач надав до суду відзив, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, обґрунтовуючи тим, що договір оренди нежитлового приміщення від 21.05.2019 року був укладений між ПП «Тінек-С» та [PERSON] до 20.05.2020 року, і після цього строк оренди та строк договору сплив відповідно до п.п. 9.1 та 9.4 договору оренди. Відповідач повернув приміщення позивачу на початку травня 2020 року через карантинні обмеження та заходи, звільнив приміщення від всього свого майна, про що позивачу відомо, оскільки позивач надавав згоду відповідачу на вивезення останнім майна з орендованого приміщення. Після вивезення відповідачем свого майна ключ від орендованого приміщення був залишений особам, які перебувають на території будівлі по [ADDRESS] та які здійснюють контрольно-пропускні та охоронні функції. Після цього відповідач та інші особи, які користувались приміщенням з дозволу відповідача, жодного разу не з`являлися до орендованого приміщення та не отримували ключів від нього. Акт прийому-передачі орендованого приміщення, яким мало б бути оформлено повернення приміщення, дійсно не підписано, але відповідач заперечує використання ним приміщення після вивезення свого майна на початку травня 2020 року та після закінчення строку договору оренди. Повернення орендованого приміщення відбулось, договір оренди припинився, жодних підстав для стягнення неустойки та інших коштів не існує. Крім того, договір оренди не містить зобов`язань для орендаря (відповідача) щодо надсилання (надання) складеного акту орендодавцю, як не містить інших зобов`язань орендаря щодо дій для спонукання позивача для підписання такого акту. Представник позивача направив до суду заперечення на відзив, в яких заперечував доводи відповідача. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач та представник відповідача у судовому засіданні заперечували проти позовних вимог з підстав, викладених у відзиві, просили відмовити в задоволенні позову. Заслухавши у судовому засіданні пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, надані докази у їх сукупності та співставленні, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що 21.05.2019 року між Приватним підприємством «Тінек-С» (орендодавець) та [PERSON] (орендар) був укладений договір оренди нежитлового приміщення № 388/05-19, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.2 Договору орендоване майно передається орендарю згідно з актом прийому-передачі, який підписується сторонами даного договору та є невід`ємною частиною данного договору. Обов`язок складання акту прийому-передачі покладається на сторону, що передає майно. Відповідно до п.п. 4.3, 9.1 Договору орендар зобов`язується після закінчення терміну даного договору повернути орендодавцю орендоване майно в належному стані по акту прийому-передачі. Цей договір діє з 21.05.2019 до 20.05.2020 включно. Згідно п. 9.4 Договору дія договору припиняється внаслідок: закінчення строку на який його було укладено, прострочення сплати орендної плати більше як на на п"ятнадцять днів, тощо. Згідно акту прийому-передачі, укладеним 21.05.2019 року між Приватним підприємством «Тінек-С» (орендодавець) та [PERSON] (орендар), орендодавець передав, а орендар прийняв нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] . Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , під присягою дав суду покази, що [PERSON] орендував приміщення за адресою: [ADDRESS] , але в період карантину йому відмовили в продовженні оренди, тому він просто звільнив дане приміщення, вивіз всі речі, а ключі віддав охороні. Орендодавець був обізнаний про звільнення приміщення відповідачем, оскільки приміщення знаходиться на закритій території з пунктом пропуску і без дозволу орендодавця відповідача би не випустили з території. Після звільнення приміщення ним більше не користувались. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , під присягою дав суду покази, що орендодавець знав про те, що [PERSON] звільнив приміщення за адресою: [ADDRESS] , але не виявляв бажання бути при цьому присутнім. Після звільнення приміщення ключі залишили на вахті і після цього приміщення більше не використовували. Позивач не повідомляв про певні умови звільнення приміщення. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. 795 ЦК України передання наймачеві будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту починається обчислення строку договору найму, якщо інше не встановлено договором. Повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється. Відповідно до вимог ст.ст. 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. За правилами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.ч. 1,2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що договір оренди нежитлового приміщення від 21.05.2019 року був кладений між ПП «Тінек-С» та [PERSON] до 20.05.2020 року, тобто наразі строк дії договору вже закінчився. Сторони не домовились про умови продовження його дії, з огляду на що відповідач повідомив позивача про те, що у разі не продовження строку дії договору він звільняє орендоване приміщення, що і було зроблено відповідачем у травні 2020 року, залишивши ключі від приміщення на вахті, як і завжди до цього, оскільки представник позивача не виявив бажання бути присутнім при звільненні відповідачем приміщення. На питання суду представник позивача пояснив, що йому було відомо про закінчення строку дії договору та про звільнення приміщення відповідачем, але оскільки не був підписаний акт, тому він вважає необхідним стягнути з відповідача суму заборгованості. Судом також встановлено, що представник позивача не звертався до відповідача за підписанням акту, не висував вимогу по орендній платі, претензій по приміщенню після його звільнення не мав, а лише з підстави не підписання акту заявляє позовні вимоги, що за встановлених сукупних обстави не свідчить про протиправну поведінку відповідача та про можливість задовольнити заявлені позовні вимоги. В даному випадку, суд враховує фактичне виконанням умов вказаного договору оренди строною відповідача, тоді як сам факт не підписання відповідного акту про це, не свідчить про зворотнє. Таким чином, враховуючи вищенаведені норми законодавства, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи встановленні в судовому засіданні обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed