Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-13 00:00:00

Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області (далі - «Позивач») звернулось до суду з даним позовом до [PERSON] (далі - «Відповідач»), третя особа - Ржищівська територіальна громада Обухівського району, Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. В обґрунтування позовних вимог посилається на наступні обставини. Судом встановлено, що 17.12.2020 року о 11 год. 40 хв. Відповідач на Канівському водосховищі в районі с.Балико-Шучинка Кагарлицького району, Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби з човна на плаву любительським знаряддям лову спінінгом з котушкою оснащений блешнею на ділянці водойми оголошеній органами рибоохорони як «зимувальна яма». При цьому виловив риби: судак - 2 шт.; сом - 1 шт. загальною вагою -1,5 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1 445,00 грн. Постановою про адміністративне правопорушення №012445 від 17.12.2020 року Відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Своїми діями Відповідач порушив п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», ст.63 Закону України «Про тваринний світ», , тобто здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.85 КУпАП України. За таких обставин Позивач був вимушений звернутися до суду та просив стягнути з Відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 1 445,00 грн. та судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. Ухвалою суду від 11.01.2022 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.24-25). Представник позивача - Управління Державного агенства рибного господарства у м.Києві та Київській області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 28.01.2022 року засобами поштового зв`язку на адресу суду представником Позивача було направлено письмові пояснення щодо позову в яких просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.31). Відповідач у судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнав повністю (а.с.34). В судове засідання представник третьої особи - Ржищівської територіальної громади Обухівського району, Київської області, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від нього не надходило (а.с.30). В зв`язку з тим, що сторони не з`явилися в судове засідання, згідно із ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд об`єктивно та всебічно дослідивши матеріали даної справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлені наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №012445 від 17.12.2020 року, 17.12.2020 року о 11 год. 40 хв. Відповідач на Канівському водосховищі в районі с.Балико-Шучинка Кагарлицького району, Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби з човна на плаву любительським знаряддям лову спінінгом з котушкою оснащений блешнею на ділянці водойми оголошеній органами рибоохорони як «зимувальна яма». При цьому виловив риби: судак - 2 шт.; сом - 1 шт. загальною вагою -1,5 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1 445,00 грн. (а.с.7). Постановою про адміністративне правопорушення №012445 від 17.12.2020 року Відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. (а.с.8). Згідно з розрахунком шкоди, проведеним головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Панасенко С.О., розмір завданої шкоди Відповідачем становить 1 445,00 грн. (а.с.9). Розглядаючи дану цивільну справу суд керується наступними нормами права. Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Тобто, у зв`язку з тим, що питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення, не вирішено під час розгляду справи про накладення адміністративного стягнення за його вчинення, питання про відшкодування майнової шкоди вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, Відповідачем нанесено збитків на суму 1 445,00 грн. Розрахунок збитків проведено відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України. Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 3 цього Закону передбачено, дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. За змістом ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно здобуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони наділені повноваженнями в т.ч. визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Таким чином, оскільки в добровільному порядку завдану шкоду Відповідач не відшкодував, вона підлягає стягненню з нього в судовому порядку. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання Відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи вищевикладене та оцінюючі наявні у справі докази у їх сукупності, а також визнання позову Відповідачем, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з [PERSON] на користь Ржищівської територіальної громади Обухівського району Київської області суми збитків у розмірі 1 445,00 грн., заподіяної неправомірними діями відповідача. Згідно з приписами ст.141 ЦПК України, судові витрати, які поніс Позивач при зверненні до суду, також підлягають стягненню з відповідача, а саме у розмірі 2 270,00 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved