Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

20 жовтня 2021 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява [PERSON] , у якій остання прохає: шлюб між нею [PERSON] , та ним [PERSON] , зареєстрований 12 липня 2011 року у Виконавчому комітеті Марківської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, актовий запис № 01 розірвати; після розлучення залишити їй прізвище « [PERSON] », водночас прохає стягнути з відповідача на її користь судовий збір в сумі 908,00 грн. На обґрунтування позову [PERSON] зазначає, що 12.07.2011 вони з відповідачем уклали зазначений шлюб, від якого мають трьох дітей: синів [PERSON] , дата народження: [INFO] , [PERSON] , дата народження: [INFO] та доньку [PERSON] , дата народження: [INFO] , які проживають з позивачкою та знаходяться на її утриманні. За твердженням позивачки, фактично їхня сім`я розпалася, шлюбні стосунки між нею та відповідачем припинені у серпні 2021 року, через різні погляди на життя та сімейні цінності. На підставі цього в сім`ї постійно відбуваються сварки, які поступово призводять до того, що вони втратили почуття любові та поваги один до одного і стали чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю у них більше немає. Поновлювати шлюбні стосунки для примирення прохала не надавати, а тому призначення строку для примирення вважає недоцільним. Спору про поділ спільного майна подружжя між ними на даний час немає. Ухвалою від 28 жовтня 2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін 15 листопада 2021 року. Ухвалою від 15 листопада 2021 року надано сторонам строк для примирення два місяці. У судове засідання 10 лютого 2022 року сторони не з`явилися. До суду за вх. № 1238 надійшла письмова заява [PERSON] , відповідно до якої остання вважає, що термін для примирення не потрібний та прохає розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує, прохає розірвати шлюб. До суду за вх. № 1237 надійшла письмова заява [PERSON] , відповідно до якої останній вважає, що термін для примирення не потрібний та прохає справу розглянути за його відсутності, позов визнає в повному обсязі. Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За змістом речення 2 частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до частин 4,5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. За змістом частин 1, 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Судом встановлено, що 12 липня 2011 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 07 жовтня 2021 року, виданим виконавчим комітетом Марківської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, актовий запис № 01. Від зазначеного шлюбу сторони мають двох спільних дітей: мають трьох дітей: синів [PERSON] , дата народження: [INFO] , свідоцтво про народження серії [NUMBER] (а.с.11), [PERSON] , дата народження: [INFO] , свідоцтво про народження серії [NUMBER] (а.с.13) та доньку [PERSON] , дата народження: [INFO] , серії [NUMBER] (а.с.12). Відомостей про наявність спору про поділ майна між сторонами позовна заява не містить. Питання про місце проживання дітей у позовній заяві не ставиться. Позивачка не бажає продовжувати подружні стосунки з відповідачем. Розірвати шлюб через органи державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки сторони мають неповнолітніх дітей. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки, це суперечило б інтересам сторін. Спір між сторонами виник із сімейних правовідносин та його вирішення регулюється нормами сімейного законодавства. На час розгляду справи перешкоди для розірвання шлюбу, визначені статтею 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлені. Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Разом з тим, наданий строк для примирення сплив, примирення не відбулося. Статтею 24 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення. Статтею 113 Сімейного кодексу України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищевикладені обставини та з огляду на визнання відповідачем позову, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки перебування позивачки у шлюбі з відповідачем не ґрунтується на принципі вільного волевиявлення, а за таких обставин позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Позивачка не виявила бажання відновлювати дошлюбне прізвище. Відповідно до частини 1 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З квитанції про сплату судового збору № 18-11606707/Свід 18.10.2021 встановлено, що позивачкою при зверненні до суду з даним позовом сплачено судовий збір в розмірі 908 гривень 00 копійок (а.с. 1). Враховуючи вищезазначене та у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з відповідача у справі на користь позивача у вказаному розмірі.

Outcome: approved