Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-06 00:00:00

позивачка звернулася до суду з зазначеим позовом в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадшини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , протягом шести місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Обгрунтовує вимоги таким. [INFO] помер її рідний дідусь [PERSON] . Після смерті дідуся відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна, а саме житловий будинок, що розташований за адресою [ADDRESS] , який належав померлому на підставі договору від 10.08.1956р. На день смерті [PERSON] проживав за адресою [ADDRESS] . Вона є спадкоємцем 5 черги за законом після смерті дідуся. [PERSON] , її мати і донька [PERSON] , померла [INFO] . Інші спадкоємці попередніх черг відсутні. На теперішній час спадкоємців, які б прийняли спадщину, чи звернулися з цього приводу до нотаріальної контори з відповідною заявою немає. Заповітів померлий не складав. В установлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріуса , спадшину не прийняла. 21.09.2021року вона звернулася з заявою про прийняття спадшини за законом до Дружківської нотаріальної контори та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 982/02/31 від 21.09.2021р через пропуск нею строку для прийняття спадщини. Вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов"язаних з об"єктивними та істотними труднощями при вчиненні цих дій. У період з 2005р до 2011р вона мешкала у м.Харкові. [INFO] у неї народився син [PERSON] . Після смерті дідуся спадщину повинна була прийняти її мати - донька дідуся [PERSON] . Остання за життя не прийняла спадщину. Після смерті матері вона займалася її похованням та понесла витрати на поховання. В той час, коли померла мати, вона перебувала у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. Вона з мамою проживала разом з 2011року за адресою [ADDRESS] , та за цією адресою утворилася заборгованість за комунальні послуги. Вона укладала договори погашення заборгованості по теплопостачанню, газопостачанню, водопостачанню. Заборгованість нею була погашена в повному обсязі лише у 2021році. Після смерті матері, з дитиною на руках, не працюючи та перебуваючи у скрутному становищі, вона не мала коштів для оформлення спадкових прав, була фактично позбавлена можливості прийняти спадщину. Ухвалою суду від 25 листопада 2021р прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] . Відкрито провадження у справі. Визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання (а.с. 25-26) Ухвалою суду від 25 січня 2022року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.37) В судовому засіданні представник позивача адвокат Куракіна І.Н. підтримала позовні вимоги і просить їх задовольнити з підстав, викладених в позові. Представник відповідача в судове засідання не з"явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд прийняв рішення про розгляд справи у відсутність представника відповідача. Судом встановлені такі фактичні обставини. Позивачка [PERSON] є онукою [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.8,13,14,15,16). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна за адресою [ADDRESS] ( а.с.10-11) На момент смерті [PERSON] проживав один в будинку [ADDRESS] (а.с.12) Заява про прийняття або відмову від спадщини в нотаріальну контору після смерті [PERSON] не надходила. Спадкова справа не заводилася та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. (а.с.38-39) 21.09.2021р виконуюча обов"язки державного нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори, державний нотаріус Лиманської державної нотаріальної контори Алексєєва В.Є. прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно якої [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після смерті рідного дідуся [PERSON] , який помер [INFO] , відмовила у зв"язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Обгрунтована постанова тим, що [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори у встановлений строк із заявою про прийняття спадщини, тому вважається такою , що не прийняла спадщину. (а.с.7) Мотиви, з яких виходить суд Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною першою та третьою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Зазначене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі 554/5866/18 (провадження N 61-5198св19). Звернувшись з цим позовом до суду, позивачка як на підставу пропуску строку для прийняття спадщини вказуває на наявність домовленості зі своєю матір"ю [PERSON] , дочкою [PERSON] , щодо оформлення спадщини, яка нею дотримана не була. Матір померла [INFO] і спадщину не прийняла. В 2011році вона мешкала в м.Харкові, народила дитину, доглядала за дитиною. Після смерті матері мала скрутне матеріальне становище, сплачувала заборгованості за комунальні послуги і не мала матеріальної можливості звернутися до нотаріуса. Суд вважає, що наведена позивачем обставина щодо наявності домовленості з іншим спадкоємцем не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Також суд вважає, що інші причини пропуску строку на прийняття спадщини, наведені позивачкою, не можна визнати поважними, оскільки догляд за дитиною до досягнення нею трирічного віку не пов`язаний з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Скрутне матеріальне становище не позбавляє можливості подати заяву про прийняття спадщини, оскільки діючим законодавством не передбачено справляння державного мита за подачу заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що у позивачки не було перешкод для подання заяви, вона не скористалася правом на прийняття спадщини протягом тривалого проміжку часу, а тому правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні, позовні вимоги задовленню не підлягають.

Outcome: dismissed