Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

позивач [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Запоріжжя із позовом, з урахуванням уточненої позовної заяви до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів у розмірі 103265,09 гривень. В обґрунтування позову вказала, що з 11.12.2010 року вона перебувала у шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 667. Рішенням Ленінського районного суду м.Запоріжжя № 334/6498/19 від 22.11.2019 року шлюб між ними було розірвано. [INFO] , у шлюбі народилась донька [PERSON] , яка проживає разом з позивачкою. Рішенням Ленінського районного суду м.Запоріжжя № 334/3110/16-ц від 29.06.2016 року стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини його заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24.05.2016р. до повноліття дитини. Рішення суду набрало законної сили 12.07.2016 року. На виконання рішення суду позивачу виданий виконавчий лист, який пред`явлений 17.08.2016 року для примусового виконання до Олександрівського ВДВС м.Запоріжжя. 23.08.2016 року державним виконавцем відкрито виконавче провадження № 51979712 та постановою від 06.09.2016 року звернуто стягнення на доходи відповідача та направлено виконавчий лист за місцем роботи до [INFO] . 31.01.2017 року відповідач із Запорізького обласного військового комісаріату звільнився. Станом на 31.012017 рок заборгованість зі сплати аліментів відсутня. 12.09.2019 року державним виконавцем внесено відомості відповідача до Єдиного реєстру боржників та накладено на відповідача тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України. 12.09.2019 року державним виконавцем з метою виконання рішення було винесено постанову про арешт майна боржника, відповідно до якої було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно. Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів станом на 12.09.2019 року у відповідача утворилась заборгованість в розмірі 70389 грн. 58 коп. Виконавче провадження передано до Дніпровського відділу державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області. 12.12.2019 року державним виконавцем винесено постанову про розшук майна боржника. 17.12.2020 року винесено постанову про арешт майна боржника. 04.12.2020 року державним виконавцем було винесено постанову про розшук майна боржника та оголошено в розшук майно боржника: а саме транспортний засіб марки VOLKSWAGEN, реєстраційний номер [NUMBER] , що належить боржнику [PERSON] . 09.12.2020 року позивач отримала розрахунок заборгованості зі сплати аліментів, відповідно до якого заборгованість станом на 30.11.2020 р. становить 87514,23 гривень. Протягом тривалого часу відповідач належним чином не виконує рішення суду та постанову державного виконавця, внаслідок чого має заборгованість за період з вересня 2019 року по серпень 2021 року у сумі 104708,31 гривень, що підтверджується розрахунком державного виконавця Дніпровського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 18.08.2021 року. На думку позивачки, така поведінка відповідача вкрай ускладнює можливість підтримання належного мінімального прожиткового рівня, а також - отримання позитивних наслідків від процесу виховання та навчання неповнолітньої дитини. У відповідності до ч. 1 ст. 196 СК України,у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Позивачкою надано розрахунок суми та строків несплати аліментів. Розмір пені за період з 28.02.2017 року по 31.07.2021 року становить - 103265,09 гривень. Просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 103265,09 гривень. Справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача адвокат Журавльов Д.І. подав до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, на позовних вимогах наполягає, просить їх задовольнити в повному обсязі, з підстав викладених у позові. Відповідач та його представник в судове засідання призначені на 26.08.2021 року, 21.09.2021 року, 18.10.2021 року та 15.11.2021 року не з`явились, представник позивача подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в інших справах. В судове засідання призначене на 13.12.2021 року відповідач та його представник не з`явились, причини, своєї неявки суду не повідомили. В судове засідання призначене на 19.01.2022 року відповідач та його представник також не з`явились, від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Листом від 26.01.2022 року адвокату Білицькому Є.М. було повідомлено, що він надаючи правову допомогу відповідачу [PERSON] на протязі серпня 2021 року - січень 2022 року жодного разу не приймав участь у розгляді даної справи, що призводить до затягування розгляду справи у розумні строки. Відповідач повідомлень щодо поважності причин його відсутності суду не надав. Стороною відповідача у встановлений строк відзиву на позовну заяву до суду не подано, розрахунок заборгованості по сплаті аліментів не оспорений, заперечень щодо розрахунку пені або контрозрахунку також не подано. У відповідності до вимог\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового розгляду повинні добросовісно користуватися своїми правами. Тому, суд вважає, що\~\~відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, в\~\~зв`язку з чим суд, з урахуванням положень ст. 128 ЦПК України, вважає, що відповідач повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду. Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до\~ст. 9 Конституції України\~є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Суд вважає можливим провести розгляд справи на підставі матеріалів справи за відсутності відповідача та його представника. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та надані докази, заслухавши сторін, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. ст.81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі з 11.12.2010 року, який зареєстрований Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 667. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з позивачкою та знаходиться на її утриманні. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/6498/19 від 22.11.2019 року шлюб між позивачкою та відповідачем було розірвано. Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/3110/16-ц від 29.06.2016 року стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини його заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24.05.2016р. до повноліття дитини. Рішення суду набрало законної сили 12.07.2016 року. На виконання рішення суду позивачу виданий виконавчий лист, який пред`явлений до примусового виконання до органів державної виконавчої служби. 23.08.2016 року відкрито виконавче провадження № 51979712 та постановою від 06.09.2016 року звернуто стягнення на доходи відповідача та направлено виконавчий лист за місцем роботи до [INFO] . 31.01.2017 року відповідач із [INFO] звільнився, станом на 31.012017 року заборгованість зі сплати аліментів у відповідача була відсутня. 12.09.2019 року державним виконавцем у зв`язку з несплатою відповідачем аліментів, відомості відносно нього було внесено до Єдиного реєстру боржників, та накладено тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України. 12.09.2019 року державним виконавцем з метою виконання рішення було винесено постанову про арешт майна боржника, відповідно до якої було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно. Також, 12.12.2019 року державним виконавцем винесено постанову про розшук майна боржника відповідно до якої оголошено в розшук майно боржника: Марка ТЗ VOLKSWAGEN, Модель ТЗ CADDY, Категорія ТЗ Вантажний, Рік виробництва 2005, Номер кузову [NUMBER] , Номерний знак [NUMBER] , Колір ТЗ синій, що належить боржнику [PERSON] . 17.12.2020 року винесено постанову про арешт майна боржника, відповідно до якої згідно відповіді МВС виявлено рухоме майно марка ТЗ VOLKSWAGEN, модель ТЗ CADDY, Категорія ТЗ Вантажний, рік виробництва 2005, номер кузову [NUMBER] , номерний знак [NUMBER] , колір ТЗ синій; для забезпечення реального виконання рішення накладено арешт на все рухоме майно, що належить боржнику. 04.12.2020 року державним виконавцем було винесено постанову про розшук майна боржника та оголошено в розшук майно боржника: а саме транспортний засіб марки VOLKSWAGEN, реєстраційний номер [NUMBER] , VIN/номер шасі (кузова, рами): [NUMBER] , що належить боржнику [PERSON] . Таким чином, протягом тривалого часу відповідач належним чином не виконує рішення суду та вимоги державного виконавця, внаслідок чого має заборгованість за період з 28.02.2017 року по 12.09.2019 року у розмірі 70389,58 гривень, що підтверджується розрахунком державного виконавця Олександрівського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 12.09.2019 року. Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам, наданого державним виконавцем Дніпровського ВДВС у місті Запоріжжя Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) станом на 01.08.2021 року заборгованість відповідача перед позивачкою по аліментам на утримання неповнолітньої дитини за виконавчим листом № 334/3110/16-ц виданого 21.07.2016 року Ленінським районним судом м.Запоріжжя за період з вересня 2019 року по серпень 2021 року становить 104708,31 гривень. Розрахунок заборгованості відповідачем не оскаржений. Статтею 180\~СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (ст.ст.183,184 СК України). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства»,\~кожна дитина\~має право\~на рівень\~життя,\~достатній для\~її фізичного,\~інтелектуального,\~морального,\~культурного,\~духовного і\~соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Згідно з ч. 2 ст. 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1997 року, батько (батьки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Статтею 71\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» визначено порядок стягнення аліментів. Так, виконавець стягує з боржника аліменти у розмірі, визначеному виконавчим документом, але не менше мінімального гарантованого розміру, передбаченого СК України. Виконавець зобов`язаний обчислювати розмір заборгованості із сплати аліментів щомісяця. Довідка про наявність заборгованості зі сплати аліментів видається органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем на вимогу стягувача протягом трьох робочих днів у випадках, встановлених законом. Відповідно до ч.1\~ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої ч.1\~ст.196 СК України. Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 грудня 2019 року у справі №752/10763/14-ц (провадження № 61-46628св18). Відповідно до правової позиції висловленої у постанові Великої Палати Верховного Суду №333/6020/16 від 03.04.2019 року розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти,і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти,виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Аналогічно вирішено питання у Постанові ВП ВС від 25.04.2018 по справі № 572/1762/15-ц (№ в ЄДРСР75296544), проте помилково наведено формулу, за якою обчислення пені за несплату або прострочення сплати аліментів передбачає врахування кожного місяця окремо, а не за кожен день прострочення сплати аліментів. Згідно розрахунку\~пені за\~прострочення сплати\~аліментів,\~наданих позивачем,\~за період\~з 28.0.2017\~року по\~31.07.2021\~року сума\~пені складає\~103265,09\~гривень. Враховуючи, що на підставі рішення суду з відповідача на користь позивача стягуються аліменти, виконавчий лист за яким перебуває на примусовому виконанні у відділі державної виконавчої служби, зазначене рішення суду відповідачем не виконуються, через що наявна заборгованість, яка за розрахунком державного виконавця станом на 01.08.2021 року становить 104708,31 гривень, а тому суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивачки пеню за прострочення сплати аліментів, що не перевищує 100% розміру заборгованості, що становить - 103265,09 гривень. На підставі ст.5 Закону України «Про судовий збір», позивач звільнена від сплати судового збору при подачі позову про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 908,00 гривень, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору на підставі ст.5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» при зверненні до суду з позовом про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Доказів того, що відповідач має пільги щодо сплати судового збору суду не надано. Також позивачем було заявлено вимогу про стягнення з відповідача судових витрат на професійну правничу допомогу. 15.12.2020 року між [PERSON] та адвокатом Журавльовим Денисом Ігоровичем було укладено Договір про надання правової (правничої) допомоги. Згідно квитанції про прибуткового касового ордера № 1 від 15 грудня 2020 року адвокатом Журавльовим Д.І. було отримано від [PERSON] грошові кошти на підставі Договір про надання правової (правничої) допомоги від 15.12.2020 року у розмірі 10000,00 гривень. Відповідно до детального опису виконаних робіт (наданих послуг) адвокатом Журавльовим Д.І. було надано позивачці послуги відповідно до п.1-6, в тому числі складання позовної заяви, участь в судових засіданнях, написання відповідь на відзив. Загальна ціна наданих послуг становить 10000,00 гривень. Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 1\~Закону України\~від 05\~липня 2012\~року №\~5076-VI\~«Про адвокатуру\~та адвокатську\~діяльність» (далі - Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Відповідно до\~ст. 137 ЦПК України\~для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Враховуючи, що позивачка не є фахівцем в області права та не має можливості самостійно вирішити питання про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, суд вважає можливим стягнути витрати на професійну правничу допомогу у повному обсязі.

Outcome: approved