Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до Територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради, в якому просить, визнати [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] його матері [PERSON] терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить 3/4 частини квартири [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем померлої за законом, однак позивачу не було відомо про смерть матері оскільки він знаходився у тяжкому хворобливому стані через перенесений інсульт, а про смерть матері довідався від родичів лише згодом. Також, перебуваючи у тяжкому хворобливому стані через перенесений інсульт він перебував на лікуванні та потребував медичного догляду з огляду на викладене позивач зміг звернутися із заявою про прийняття спадщини лише 10 вересня 2021 року. Постановою приватного нотаріуса ХМНО Рибкіної О.М. від 29.09.2021 року № 299/02-31 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском передбаченого чинним законодавством шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 жовтня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 13 грудня 2021 року закрито підготовче провадження а справу призначено до судового розгляд по суті. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав. Представником відповідача Голубенко О.Ю. до суду 21.01.2022 року було надано заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача. Окрім того в заяві представник відповідача просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 23.09.2020 року виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.09.2021 року № 299/02-31 приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Рибкіної Олени Миколаївни судом встановлено, що спадкова справа № 56/2021 заведена після смерті [PERSON] померлої [INFO] . 29.09.2021 року до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Рибкіної Олени Миколаївни звернувся [PERSON] (який діє від імені [PERSON] за його довіреністю), з заявою, надати письмове роз`яснення, щодо можливості видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , після померлої [INFO] матері його довірителя - [PERSON] , [INFO] . Вказаною постановою у вчиненні такої нотаріальної дії як видача свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] [PERSON] було відмовлено, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив, встановлений законом, строк для прийняття спадщини. Як зазначає, позивач у позовній заяві, про смерть матері йому не було відомо оскільки на момент її смерті він знаходився у тяжкому фізичному стані через перенесений інсульт, перебував на лікуванні та потребував медичного догляду. Про смерть матері позивач дізнався лише у вересні 2021 року від родичів. З виписок із медичної карти стаціонарного хворого № 2 від 14.01.2017 року та № 10610 від 18.06.2020 року позивач [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні з діагнозом ішемічний інсульт. Допитаний у судовому засіданні 16.02.2022 року у якості свідка, син позивача [PERSON] , пояснив що Батько був у важкому стані та не мав змоги прийняти спадщину. Батьку не повідомляли про смерть [PERSON] . Окрім того пояснив, що [PERSON] хворіє з 2017 року. Допитана у судовому засіданні 16.02.2022 року у якості свідка, сусідка [PERSON] пояснила, що [PERSON] проживав у квартирі, що розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] хворів з 2017 року та хворіє на теперішній час. Про смерть [PERSON] йому не повідомляли. Допитана у судовому засіданні 16.02.2022 року у якості свідка, сусідка [PERSON] пояснила, що [PERSON] проживав у квартирі, що розташована за адресою: [ADDRESS] разом з померлою [PERSON] . [PERSON] хворий оскільки у нього був інсульт. Про смерть [PERSON] йому не повідомляли. Інсульт у нього трапився у 2017 році. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20). Таким чином, тяжкий хворобливий стан позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, а з заявою про прийняття спадщини через тяжку хворобу зміг звернутися тільки після закінчення строку на прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved