Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-14 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У вересні 2020 року [PERSON] звернувся із позовом до [PERSON] , про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування.В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла дружина позивача - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 0,059 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Дана земельна ділянка успадкована позивачем та його сином - [PERSON] в рівних частинах по Ѕ. [INFO] помер син позивача - [PERSON] . У вересні 2018 року позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого сина, але останньому відмовлено, оскільки земельна ділянка не зареєстрована у Державному земельному кадастрі, а видача свідоцтва проводиться на підставі витягу з Державного земельного кадастру, який відсутній. З огляду на викладені обставини, позивач просить визнати у порядку спадкування право власності на 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,059 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позиція відповідача щодо заявлених вимог позивача 02 лютого 2021 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої [PERSON] позовні вимоги визнав та не заперечував проти задоволення позовних вимог. Також, 02 лютого 2021 року від [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява. Відповідач за первісним позовом вказав, що [INFO] померла його бабуся - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 0,059 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Дана земельна ділянка успадкована її чоловіком - [PERSON] та її сином - [PERSON] в рівних частинах по Ѕ. [INFO] помер батько позивача за зустрічним позовом - [PERSON] . У вересні 2018 року позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого батька, але останньому відмовлено, оскільки земельна ділянка не зареєстрована у Державному земельному кадастрі, а видача свідоцтва проводиться на підставі витягу з Державного земельного кадастру, який відсутній. З огляду на викладені обставини, позивач просить прийняти зустрічний позов до розгляду та визнати у порядку спадкування право власності на 1/4 частину земельної ділянки, площею 0,059 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2020 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання у справі (а.с. 15). Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 квітня 2021 року зустрічну зустрічну позовну заяву відповідача [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування об`єднано в одне провадження з первісними позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування. (а.с. 47). У підготовче засідання позивач за первісним позовом [PERSON] не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. До початку підготовчого засідання подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, проти задоволення зустрічної позовної заяви не заперечував, а також здійснювати розгляд справи за його відсутності. Відповідач за первісним позовом [PERSON] у підготовче засідання не з`явився, про місце, час та дату його проведення повідомлявся належним чином. До початку підготовчого засідання подав заяву, в якій позовні вимоги визнав, заявлений зустрічний позов підтримав у повному обсязі, справу просив розглядати за його відсутності. Обставини справи, що встановлені судом [INFO] померла [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно. Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІІІ-КВ № 015840, [PERSON] є власником земельної ділянки площею 0,059 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 16 вересня 2007 року видно, що після смерті [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] успадкували по Ѕ частині земельної ділянки, що розташована за адресою: Київська обл., Броварський р-н., Мокрецька сільська рада, СТ «Бервиця-2». [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 12 жовтня 2015 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 7). Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] , виданого 06 липня 1962 року, та батьком [PERSON] . Із копії спадкової справи № 563/2015 до майна померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] 08 грудня 2015 року та [PERSON] 20 листопада 2015 року звернулися до Сьомої Київської державної нотаріальної контори із заявою, в якій просили видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , на вищевказану частку земельної ділянки. Однак, постановою завідувача Сьомою Київського держнотконторою Т.В. Конончук від 31 березня 2018 року за № 3430/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, що знаходиться в СТ «Бервиця-2» Мокрецької сільської ради Броварського району Київської області. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Як передбачено ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Згідно із ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1267 ЦК України передбачено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Із аналізу вищевказаних норм вбачається, що позивач [PERSON] , як батько померлого [PERSON] та позивач [PERSON] за зустрічним позовом, як син померлого, мають першочергове право на спадкування за законом після смерті - [PERSON] . Таким чином, дослідивши матеріали справи, надавши об`єктивну оцінку зібраним доказам по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом та зустрічною позовною заявою підлягають задоволенню. На підставі викладеного, та

Outcome: approved