Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-21 00:00:00

АТ КБ «Приватбанк» звернувся в суд із позовом до відповідачки, у якому просить стягнути з неї заборгованість за кредитним договором б/н від 20.04.2015. Стислий виклад позиції учасників справи позиція позивача 20.04.2015 [PERSON] звернувся до АТ КБ Приватбанк з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 20.04.2015, відповідно до укладеного договору від 20.04.2015 [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. В подальшому розмір кредитного ліміту був збільшений до 13000,00 грн. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за Договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі. [INFO] [PERSON] помер та станом на дату його смерті його ж заборгованість перед Банком за цим кредитним договором становила 12790,15 грн (заборгованість за простроченим тілом кредиту). 08.02.2020 позивачем направлено претензію до кредитора Гайворонської районної державної нотаріальної контори та 19.02.2020 отримано відповідь, за змістом якої [PERSON] є спадкоємцем померлого [PERSON] . 08.06.2021 [PERSON] скеровано лист-претензію, якою позивач пред`явив свої вимоги, однак на час пред`явлення позову нею жодних дій виконано не було. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Позиція відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явилась, 17.02.2022 подала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позов визнала. Враховуючи те, що сторони в судове засідання не з`явились, скористалась своїм правом та подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України здійснює розгляд справи на підставі наявних в суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі 19 жовтня 2021 року ухвалою суду у справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін та задоволено клопотання позивача, витребувано з Гайворонської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області копію матеріалів спадкової справи після смерті померлого [INFO] [PERSON] . 21 жовтня 2021 року до суду з Гайворонської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області надійшли копії матеріалів спадкової справи № 418/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] /а.с.94/. 10 грудня 2021 року ухвалою суду у справі судом перейдено від розгляду справи з спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 17 січня 2022 року ухвалою суду у справі закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду на 17.02.2022. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з такого. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. За вимогами ст.ст.12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Частиною четвертою статті 268\~ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Згідно ч. 5 статті 268\~ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже,\~враховуючи наведені\~вище вимоги\~процесуального закону,\~датою ухвалення\~судом судового\~рішення в\~даній справі,\~призначеній до\~розгляду на\~17.02.2022,\~є дата\~складення повного\~тексту судового\~рішення - 22.02.2022. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Судом встановлено, що 20 квітня 2015 року між позивачем ПАТ КБ «Приватбанк» (правонаступник якого - АТ КБ «Приватбанк») та [PERSON] укладено кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанк /а.с.18 зворот/. В заяві зазначено, що [PERSON] ознайомився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, правилами користування, основними правилами обслуговування і кредитування. З Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витягу з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку (ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/, Про актуалізацію Умов і правил надання банківських послуг вбачається відсутність в таких підпису [PERSON] (а.с.19, 20-60, 61-62). Відповідно до довідки АТ «КБ Приватбанк про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої на [PERSON] (а.с. 18) старт карткового рахунку 03.11.2014, 23.04.2015 встановлено кредитний ліміт 500,00 грн, надалі розмір кредитного ліміту поступово збільшувався, та на 28.02.2019 становив 13000,00 грн, після чого зменшився, та станом на 10.01.2020 становив 0 грн. Згідно довідки АТ «КБ «Приватбанк» (а.с.63) за кредитним договором [PERSON] надавались кредитні картки за № [NUMBER] , [NUMBER] , строк дії першої - з 03.11.2014, термін дії останньої 07/22. Згідно з наданим АТ «КБ «Приватбанк» розрахунком (а.с. 9-14), заборгованість [PERSON] станом на на день смерті [INFO] перед банком становить 12790,15 грн, з яких: 12790,15 грн - заборгованість за простроченим тілом кредиту. Відповідно до виписки АТ «КБ «Приватбанк» (а.с.15-17) за договором з [PERSON] станом на 06.09.2021, в якій відображено рух коштів, останнє 11.07.2019 списання платежу за договором на суму 371,48 грн, залишок після чого становив «-12790,15 грн». Отже, сума боргу - 12790,15 грн., складається із заборгованості за тілом кредиту. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії [NUMBER] , виданим Гайворонським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 140 від 13 серпня 2019 року /а.с.66/. 22.01.2020 позивачем до Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області направлено претензію до кредитора (а.с.68) про включення кредитної вимоги позивача в спадкову массу. 14.02.2020 державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області листом (а.с.69) повідомлено позивача що на померлого [INFO] [PERSON] 21.12.2019 відкрита спадкова справа № 418/2019 згідно якої спадкоємцем за законом є дружина померлого [PERSON] . 22.01.2020 позивачем до [PERSON] направлено лист-претензію (а.с.70) з вимогою сплатити заборгованість за кредитним договором укладеним між позивачем та спадкодавцем. З матеріалів спадкової справи № 418/2019 до майна померлого [PERSON] вбачається, що 21 грудня 2019 року [PERSON] звернулась до Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області з заявою (а.с. 96) про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , згідно довідки Соломіївської сільської ради від 12.12.2019 (а.с. 98) на день смерті [PERSON] в будинку який належав йому на праві власності за адресою [ADDRESS] ніхто не зареєстрований та не проживав, згідно витягів (а.с. 100-101) інформація про реєстрацію в спадковому майні свідоцтва про право на спадщину, заповітів та спадкових договорів відсутня Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування До спірних правовідносин, які виникли між сторони, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України. Відповідно до частин 1, 2 статті 207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно зі статтею 526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі статтею 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої статті 1220\~ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною першою статті 1268\~ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина першастатті 1269 ЦК України). Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину є його правом, а не обов`язком, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні пред`явлених до нього вимог кредитора. Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов`язку, передбаченого статтею 1297 ЦК України, зокрема з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця, кредитор має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця. Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282\~ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті. Так, згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 192/2761/14 та від 23 вересня 2020 року № 750/5506/19. Згідно зі статтею 1281\~ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Зазначена норма не встановлює певного порядку пред`явлення таких вимог і має на меті у передбачений законом строк інформувати спадкоємців про зобов`язання спадкодавця перед кредитором, а частина перша цієї норми зобов`язує спадкоємців повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борг. При цьому вимога може бути заявлена кредитором безпосередньо спадкоємцю, а також через нотаріуса за місцем відкриття спадщини, який у строк, встановлений статтею 1281\~ЦК України приймає претензії кредиторів спадкодавця. Таким чином, пред`явлення кредитором своїх вимог до спадкоємців через нотаріуса не суперечить положенням частини другої статті 1281 ЦК України. На відміну від безпосереднього повідомлення спадкоємців кредитор, повідомляючи останніх про свої вимоги через нотаріуса, не зобов`язаний зважати на факт прийняття спадкоємцями спадщини, оскільки нотаріус повинен прийняти відповідну заяву кредитора незалежно від того, чи прийняв спадщину хоча б один із спадкоємців і чи встановлені спадкоємці взагалі. Аналіз норм статей 1216,1218,1219,1231,1268,1269,1296,1297\~ЦК України дає підстави для висновку про те, що спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, реалізувавши які спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно, в тому числі нерухоме (право володіння, користування), а з моменту оформлення права власності на нерухоме майно і право розпорядження ним. Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 26 вересня 2019 року у справі № 620/136/17. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Судом встановлено, що [PERSON] оформив заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку (а.с. 18 зворот). Суд зазначає, що в заяві, підписаній сторонами, не зазначено розмір відсотків за користування кредитом, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. [PERSON] було надано кредит у вигляді кредитного ліміту на кредитну картку в розмірі 500,00 грн, надалі розмір кредитного ліміту поступово збільшувався, та на 28.02.2019 становив 13000,00 грн. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. (а. с. 66). Станом на день смерті заборгованість [PERSON] перед позивачем за тілом кредиту становила 12790,15 грн, що підтверджується випискою за договором з [PERSON] від 06.09.2021 (а. с. 15-17). Відповідно до позиції Верховного суду в справі №\~№ 554/4300/16-ц банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором.. Відповідачка [PERSON] прийняла спадщину після смерті чоловіка [PERSON] , подавши 21.12.2019, в межах шестимісячного строку для подання заяви, заяву про прийняття спадщини (а.с. 96), про що державним нотаріусом Гайворонської районної державної нотаріальної контори повідомлено АТ «КБ «Приватбанк» на відповідну претензію (а. с. 69). Відомостей про наявність інших спадкоємців за законом чи заповітом у [PERSON] суду не надано та судом не здобуто. Спадкове майно складається з житлового будинку який знаходиться за адресою [ADDRESS] та належав [PERSON] померлому [INFO] на праві власності, що підтверджується довідкою Соломіївської сільської ради від 12.12.2019 (а.с. 98). Беручи до уваги, що 22 січня 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» направило до Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області претензію кредитора до спадкоємців [PERSON] померлого [INFO] , а також, враховуючи, що відповідачка так і не отримали свідоцтва про право на спадщину, суд приходить до висновку, що банк пред`явив вимоги до спадкоємців у строк, який визначений вимогами частини 2 статті 1281 ЦК України. При цьому, із позовом до суду про стягнення заборгованості за кредитним договором ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося 06 жовтня 2021 року, тобто в межах загального строку позовної давності. За таких обставин, відповідачка як спадкоємиця, прийнявши спадщину, зобов`язана у межах вартості спадщини задовольнити вимоги кредитора відповідно до статей 1281, 1282 ЦК України, оскільки вартість будинку, буде більшою, ніж сума боргу 12790,15 грн. Згідно ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Обставин того, що визнання відповідачкою позову суперечить закону або порушує права, свободи, інтереси інших осіб, судом не встановлено, а тому підстави для постановлення ухвали про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову - відсутні. Враховуючи наведене, суд, дослідивши докази по справі у їх сукупності, прийшов до висновку, що позов є підставним, і тому, підлягає задоволенню, а відтак, з відповідачки слід стягнути суму боргу в розмірі 12790,15 грн. Розподіл між сторонами судових витрат Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно вимог ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача, у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. В матеріалах справи наявне платіжне доручення № ZZ426B1LT1 від 16.09.2021 про сплату АТ «КБ «Приватбанк» 2270,00 грн судового збору, отримувач платежу ГУК в Кіровоградській області ТГ м. Гайворон. На підставі ч. 1 ст.\~142\~ЦПК України у зв`язку з визнанням відповідачем позову до ухвалення рішення 50 відсотків судового збору, сплаченого позивачем підлягає поверненню йому (2270/2=1135,00 грн).

Outcome: approved