Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить визнати незаконним рішення житлової комісії військової частини [NUMBER] від 25.01.2021 року у формі протоколу №1 в частині виключення старшого прапорщика [PERSON] , з обліку осіб потребуючих поліпшення житлових умов, визнати незаконним наказ №46 від 26.01.2021 року виданий тимчасово виконуючим обов`язки командира військової частини [NUMBER] в частині його пунктів 1 та 1.7 щодо виключення старшого прапорщика [PERSON] , з обліку осіб потребуючих поліпшення житлових умов, поновити позивача, на обліку військової частини [NUMBER] , як особу, яка потребує поліпшення житлових умов (квартирний облік). Свої вимоги позивач мотивував тим, що наказом №47 від 28.02.2020 року позивача було виключено зі списків особового складу частини. Вислуга років\~на час\~звільнення календарна\~27\~років 07\~місяців пільгова 27\~років 10\~місяців.\~25.01.2021\~року,\~на засіданні\~житлової комісії\~було прийнято\~протокольне рішення\~№1\~про виключення\~позивача з\~обліку о\~потребуючих поліпшення\~житлових умов.\~26.01.2021 року, наказом №46 по в/ч [NUMBER] постановлено: 1. затвердити протокол засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] від 25 січня 2021 року №1. 1.7 відповідно до пункту 9 статі 12 закону України забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей жилими приміщеннями», пункту порядку забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловим приміщеннями, затвердженого постановою кабінету міністрів України 23.08.2006 року «1081 (зі змінами), військовослужбовці, які перебувають обліку при звільненні з військової служби в запас, або відставку за вік станом здоров`я, а також у зв`язку із скороченням штатів або проведень інших організаційних заходів, у разі неможливості використання військовій службі залишаються на цьому обліку у військовій частині одержання житла з державного житлового фонду або за х бажань грошової компенсації за належне їм для отримання житлового приміщення, а в разі розформування військової частини - у військових комісаріату квартирно-експлуатаційних частинах районів користуються правом позачергового одержання житла. Залишення на квартирному обліку осіб звільнених з військової служби зв`язку із закінченням строку контракту законодавством не передбачено. Відповідно до закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», наказу командира військової частини [NUMBER] від 28 лютого 2020 року «47 старший прапорщик [PERSON] був звільнений у запас за статтею 26 частини 5 пункт підпункту «к» (які проходять військову службу за контрактом, дію як продовжено понад встановлені строки на період до закінчення особливого періоду або оголошення демобілізації, та які вислужили не менше 18 місяців дати продовження контракту), тому, правової підстави щодо залишення на квартирному обліку у Збройних силах України зазначеної категорії військовослужбовців відсутні. Підстави: пункт 9 статті 12 Закону України «забезпечення військовослужбовців та членів її сімей жилими приміщеннями», пункт 29 порядку забезпечення військовослужбовців і членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23 серпня 2006 року №1081 (зі змінні наказ командира військової частини [NUMBER] від 28 лютого 2020 року №47. На квартирному обліку позивач перебував з 13.09.2004 року. Крім того, Порядок забезпечення військовослужбовців та членів їх сіх житловими приміщеннями, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2006р N 1081, не містить прямої норми щодо зняття з квартирного обліку військовослужбовців звільнених військової служби у зв`язку з закінченням терміну дії контракту. П.30 визначає перелік підстав для зняття військовослужбовця з обліку таке зняття можливе у разі звільнення з військової служби за службовою невідповідністю, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем: в інших випадках, передбачених законодавством. Позивач до судового засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, на позові наполягав. Представник відповідача військової частини [NUMBER] до судового засідання не з`явився, проте надав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог, мотивуючи тим, що 26.01.2021 року наказом командира в/ч [NUMBER] №46 було затверджено протокол засідання житлової комісії в/ч [NUMBER] від 25.01.2021 року №1, яким було визначено, що старший прапорщик [PERSON] не підлягає залишенню на квартирному обліку, оскільки для залишення на квартирному обліку необхідно враховувати наступні підстави: п.9 ст.12 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» - станом на день видання наказу командира в/ч [NUMBER] №46 від 26.01.2021 року, п.9 ст. 12 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» було викладено у такій реакції: «Військовослужбовці,\~що перебувають\~на обліку\~громадян,\~які потребують\~поліпшення житлових\~умов,\~при звільненні\~з військової\~служби в\~запас або\~у відставку\~за віком,\~станом здоров`я,\~а також\~у зв`язку із скороченням штатів або проведенням інших організаційних заходів, у разі неможливості використання на військовій службі, залишаються на цьому обліку у військовій частині до одержання житла з державного житлового фонду або за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, а в разі її розформування - у військових комісаріатах і квартирно-експлуатаційних частинах районів та користуються правом позачергового одержання житла." п.\~29\~порядку забезпечення\~військовослужбовців та\~членів їх\~сімейжитловими приміщеннями,\~затвердженим постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~3\~серпня 2006\~р.\~N\~1081\~-\~яким визначено,\~що військовослужбовці,\~які перебувають\~на обліку\~при звільненні\~з військової\~служби в\~запас відставку\~за віком,\~станом здоров`я,\~а також\~у зв`язку\~із скороченням\~штатів або\~проведенням інших\~організаційних заходів,\~у разі\~неможливості використання\~на військовій\~службі залишаються\~на обліку\~у військовій\~частині до\~одержання житла\~з державного\~житлового фонду,\~а в\~разі розформування\~військової частини\~-\~у військовому\~комісаріаті і\~квартирно-експлуатаційному\~органі та\~користуються правом\~позачергового одержання\~житла.Так, старший прапорщик [PERSON] був звільнений у запас за ст. 26 ч. 5, п. 2, підпункту "к" (які проходять військову службу за контрактом, дію якого продовжено понад встановлені строки на період до закінчення особливого періоду або оголошення демобілізації, та які вислужили не менше 18 місяців з дати продовження контракту), такий вид звільнення не підпадає під вищезазначені підстави. Враховуючи наведене, правових підстав прийняти рішення, яким залишити на квартирному обліку старшого прапорщика [PERSON] станом на 26.01.2021 року - не вбачалось, тому будь-якої вини чи протиправних дій з боку Військової частини [NUMBER] стосовно позивача допущено не було та просили відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача житлової комісії військової частини [NUMBER] до судового засідання не з`явився, про причини не явки суд не повідомив. Судом на підставі частини другої\~статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. На підставі\~ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно\~ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судом встановлено, що згідно посвідчення серії [NUMBER] від 12.04.2019 року, [PERSON] має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій (а.с. 8). Згідно протоколу № 21 засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] від 17.09.2004 року, постановлено зарахувати на квартирний облік у військовій частині [NUMBER] старшого прапорщика [PERSON] з 13.09.2004 року (а.с. 13). Відповідно до рапорту, [PERSON] звернувся до військової частини [NUMBER] щодо зарахування його на квартирний облік для поліпшення житлових умов у м.Одеса з 28.09.2004 року та включити в списки на отримання житлового приміщення (а.с. 12). Згідно витягу з протоколу №5 засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] від 22.05.2019 року, старший прапорщик [PERSON] включений до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилого приміщення у в/ч [NUMBER] у зв`язку із набуттям статусу учасник бойових дій (а.с. 14). Відповідно до довідки №262 від 07.07.2021 року про забезпечення житлом, вбачається, що старший прапорщик [PERSON] під час проходження в Одеському гарнізоні не отримував жиле приміщення, проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с. 15). Як вбачається з Витягу із наказу командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині) від 28.02.2020 року № 47, старшого прапорщика контрактної служби [PERSON] техніка відділення приймально-передавальних радіопристроїв радіотехнічної батареї 4 дивізіону військової частини [NUMBER] , згідно наказу командира військової частини [NUMBER] від 18.02.2020 року №6-РС, відповідно до ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу», звільнений у запас за ст. 26 ч. 5 п. 2 підпункту «к» (які проходять військову службу за контрактом, дію якого продовжено понад встановлені строки на період 18 місяців з дати продовження контракту), чинність контакту припиняється у день виключення військовослужбовця зі списків особового складу частини. З 28 лютого 2020 року виключити зі списків особового складу частини та всіх забезпечень, а з котлового забезпечення частини за загальновійськовою формою №1 (обід) з 29 лютого 2020 року (а.с. 10). Як вбачається з повідомлення військової частини [NUMBER] від 06.01.2021 року, до [PERSON] було доведено про зняття останнього з квартирного обліку та роз`яснено право оскарження прийнятого рішення, в разі незгоди, у судовому порядку (а.с. 16). Відповідно до Витягу з протоколу № 1 засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] від 25 січня 2021 року, зазначено, що відповідно до ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу», наказу командира військової частини [NUMBER] від 28.02.2020 року №47, старший прапорщик [PERSON] був звільнений у запас за ст. 26 ч.5 п.2 підпункту «к» (які проходять військову службу за контрактом, дію якого продовжено понад встановлені строки на період 18 місяців з дати продовження контракту) та правові підстави щодо залишення на квартирному обліку у Збройних Силах України зазначеної категорії військовослужбовців відсутні (а.с. 17). Згідно Витягу із наказу командира військової частини [NUMBER] (з адміністративно-господарської діяльності від 26.01.2021 № 46 «Про оголошення протоколу засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] № 1 від 25.01.2021 року, затверджено протокол засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] № 1 від 25.01.2021 року «щодо зняття [PERSON] з обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання та виключення зі списків військовослужбовців військової частини [NUMBER] , які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання (а.с. 18). На підставі ст.. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей визначає Закон України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», який також встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі. Так, згідно з ч. 1 ст. 12 цього Закону, держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Абзацем 4 ч. 1 ст. 12 цього Закону встановлено, що військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надаються жилі приміщення для постійного проживання або за їх бажанням грошова компенсація за належне їм для отримання жиле приміщення. Такі жилі приміщення або грошова компенсація надаються їм один раз протягом усього часу проходження військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 10 цієї статті. На виконання приписів вищевказаної статті постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2006 року за № 1081 затверджено Порядок забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями (далі Порядок). Відповідно до пункту 24 цього Порядку, датою зарахування на облік вважається день, коли житловою комісією військової частини винесено рішення про зарахування військовослужбовця на облік. Пунктом 9 ст. 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (в редакції, чинній на момент зняття позивача з обліку) передбачено, що військовослужбовці, що перебувають на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, при звільненні з військової служби в запас або у відставку за віком, станом здоров`я, а також у зв`язку із скороченням штатів або проведенням інших організаційних заходів, у разі неможливості використання на військовій службі залишаються на цьому обліку у військовій частині до одержання житла з державного житлового фонду або за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, а в разі її розформування у військових комісаріатах і квартирно-експлуатаційних частинах районів та користуються правом позачергового одержання житла. Аналогічні приписи закріплені також і в пункті 29 Порядку. У позовній заяві позивач зазначає, що вислуга років на час звільнення становить календарна 27 років 07 місяців, пільгова 27 років 10 місяців. З 13.09.2004 року зарахований на квартирний облік у військовій частині [NUMBER] , та згідно витягу з протоколу №5 засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] від 22.05.2019 року, старший прапорщик [PERSON] включений до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилого приміщення у в/ч [NUMBER] у зв`язку із набуттям статусу учасник бойових дій - службовим житлом, житловим приміщенням для постійного проживання та грошовою компенсацією за належне отримання жилого приміщення не забезпечувався. Згідно витягу з наказу командира військової частини [NUMBER] №46 від 26.01.2021 року, було затверджено протокол засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] №1 від 02.01.2021 року щодо виключення [PERSON] з обліку осіб потребуючих поліпшення житлових умов. Пунктом 30 Порядку забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями передбачено, що військовослужбовці знімаються з обліку у разі: поліпшення житлових умов, внаслідок чого відпала потреба в наданні житла; засудження військовослужбовця до позбавлення волі на строк понад шість місяців, крім умовного засудження; звільнення з військової служби за службовою невідповідністю, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем; подання відомостей, що не відповідають дійсності, але стали підставою для зарахування на облік; в інших випадках, передбачених законодавством. Аналіз зазначених норм закону дає підстави зробити висновок про те, що військовослужбовці, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та члени їх сімей мають право на отримання житла, а отже, і на залишення на обліку до отримання ними житла, в тому числі і у разі звільнення в запас чи відставку, крім випадків, передбачених пунктом 30 Порядку. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2020 року у справі № 359/5527/19, від 15 жовтня 2020 року у справі № 636/1424/19, від 01 квітня 2020 року у справі № 638/5769/18, від 04 лютого 2021 року у справі № 683/350/19 (провадження № 61-4192св20), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. При зарахуванні позивача у 2004 році на квартирну чергу діяв Наказ Міністра оборони України «Про внесення змін та доповнень до Положення про порядок забезпечення жилою площею в Збройних Силах України» від 03 лютого 1995 року № 20 (втратив чинність 10 листопада 2006 року), яким був встановлений порядок забезпечення жилими приміщеннями осіб офіцерського складу, прапорщиків, мічманів, військовослужбовців надстрокової служби та військової служби за контрактом, військовослужбовців-жінок та працівників (не військовослужбовців) Збройних Сил України. Пунктом 13 даного Положення визначено, що військовослужбовці перебувають на квартирному обліку у військовій частині та квартирно-експлуатаційних частинах району до отримання жилого приміщення, за винятком: поліпшення житлових умов, внаслідок чого відпала необхідність для надання іншого жилого приміщення; при переміщенні військовослужбовця до нового місця служби у інший населений пункт, при засудженні військовослужбовця до позбавлення волі на термін понад 6 місяців, крім умовного засудження; при наданні відомостей, що не відповідають дійсності та які стали основою для прийняття на облік або неправомірних дій командування при вирішенні питання про прийняття на облік. Крім того, відповідно до п. 1, п. 21 розділу VI Інструкції з організації забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 31.07.2018 № 380 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06.09.2018 за № 1020/32472 (діючої на момент звільнення позивача з військової служби), житловими приміщеннями для постійного проживання забезпечуються військовослужбовці та члени їх сімей, які відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» набули права та не забезпечувалися постійним житлом протягом усього часу проходження військової служби і мають календарну вислугу на військовій службі 20 років і більше, зареєстровані в населеному пункті дислокації військової частини, в якій військовослужбовець проходить службу та перебуває на відповідному обліку. Зняття військовослужбовців з обліку проводиться у разі: поліпшення житлових умов до встановлених норм забезпечення житловою площею громадян у відповідному населеному пункті; подання відомостей, що не відповідають дійсності, але стали підставою для зарахування на квартирний облік, включення до списків осіб, що мають право першочергового та позачергового одержання житлових приміщень, або неправомірних дій посадових (службових) осіб при вирішенні питання про прийняття на квартирний облік; в інших випадках, передбачених законодавством. Згідно п. 1, п. 10 розділу VII цієї ж Інструкції, особи, які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання житлових приміщень для постійного проживання, забезпечуються жилим приміщенням згідно з чергою у військовій частині, що визначається часом зарахування на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання житлових приміщень, або до списків осіб, які користуються правом позачергового одержання житлових приміщень) за рішенням житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії), яке затверджується наказом командира військової частини. Військовослужбовці, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, а також особи, звільнені з військової служби за станом здоров`я, віком, у зв`язку із скороченням штатів, особи з інвалідністю І чи ІІ групи, члени сімей військовослужбовців, які загинули (померли) або пропали безвісти під час проходження військової служби, що забезпечені службовими житловими приміщеннями незалежно від місця його знаходження, мають право на виключення цього житла з числа службового та забезпечення ним для постійного проживання за умови перебування на обліку та в порядку, визначеному пунктами 3-7 цього розділу. Виключення квартир з числа службових для забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей здійснюється на підставі клопотання КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району за встановленим порядком. Отже, наведені норми цієї Інструкції також передбачають підстави для залишення позивача на обліку громадян, потребуючих поліпшення житлових умов, з огляду на його звільнення у запас у зв`язку з закінченням строку дії контракту та наявністю у нього більше 20 років календарної вислуги. Пунктом 1 ч. 2 ст. 40 ЖК Української РСР визначено, що громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадку поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Таким чином, оскільки вислуга позивача на військовій службі складає більше ніж 20 років, останній перебував на квартирному обліку з 2004 року та 2019 року і знятий із квартирного обліку у зв`язку зі звільненням з військової служби в запас (закінчення строку контракту), підстави, визначені законом для зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов відсутні. А тому, суд приходить до висновку про те, що позивач підлягає поновленню на обліку військовослужбовців, осіб, звільнених з військової служби, та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов та перебувають на обліку. Згідно із вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, оцінивши зібрані \~докази, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] обґрунтований, знайшов своє підтвердження у судовому засіданні та підлягає задоволенню.

Outcome: approved