Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

У грудні\~2021\~року\~підприємство теплових\~мереж «Ковельтепло»\~(\~далі \~ПТМ «Ковельтепло»,\~підприємство)\~скерувало засобами\~поштового зв`язку\~ до\~суду позов про стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заборгованості з оплати послуг по теплопостачанню (централізованого опалення) квартири за адресою [ADDRESS] , в розмірі 12\~734,48 гривень, яка утворилась за період з жовтня 2018 року по квітень 2019 року включно. Позов мотивовано тим, що підприємство надає послуги з теплопостачання (централізованого опалення) квартири за адресою [ADDRESS] , в якій проживають відповідачі. Розрахунок оплати послуг з централізованого опалення квартири проводиться на підставі показників загально будинкового вузла комерційного обліку (теплового лічильника), виходячи з вартості 1 Гкал, пропорційно опалювальній площі квартири 70,9 кв.м. Через неналежне виконання відповідачами обов`язку по оплаті отриманих комунальних послуг станом на 01 грудня 2021 року утворилась заявлена до стягнення заборгованість, яку позивач просив стягнути з відповідачів солідарно. Відповідачі правом подати відзив на позовну заяву не скористались. На підставі п.1 ч.6 ст.19, ч.1 ст.274 ЦПК України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, письмово клопотав про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечив. Належним чином повідомлені відповідачі в судове засідання не з`явилися. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази у справі суд встанови наступні обставини та відповідні їм правовідносини. ПТМ «Ковельтепло» надає послуги з централізованого опалення квартири, яка розташована за адресою [ADDRESS] . Особовий рахунок № [NUMBER] відкритий на ім`я [PERSON] , яка 16.05.2007 уклала з ПТМ «Ковельтепло» договір про надання послуг, вказавши про фактичне проживання в квартирі ще двох членів сім`ї - [PERSON] , [PERSON] . За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири є [PERSON] . Також у квартирі на постійне проживання зареєстровані [PERSON] , [PERSON] . Згідно з наданим ПТМ «Ковельтепло» розрахунком станом на 01 грудня 2021 року заборгованість за період за період з жовтня 2018 року по квітень 2019 року складає 12\~734,48 гривень. Спірні правовідносини виникли у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг і регулюються, зокрема, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV та Законом України\~від 09.11.2017\~№ 2189-VIII. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є власник, споживач, виконавець, виробник (частина друга статті 19 Закону № 1875-IV чинний на час виникнення правовідносин). Власником Закон № 1875-IV визначає фізичну або юридичну особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку . А споживачем є фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Споживач, який не є власником майна зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 частини третьої статті 20 Закону № 1875-IV). Обов`язок фактичного споживача оплачувати послуги передбачений і ст.9 Закону України\~«Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017\~№ 2189-VIII , де зазначено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Відповідно до ч.1 ст.901, ч.1 ст.903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Згідно із ч.1 ст.509 ЦК зобов`язанням є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог інших актів цивільного законодавства ( ч.1 ст.526 ЦК). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до п.4 ч.3 ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.\~\~\~ За приписами частин третьої, четвертої\~статті 12 цього Кодексу\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~ Відповідно до\~ч.1\~ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підтвердження\~розміру заборгованості\~позивач надав\~розрахунковий лист,\~у якому\~відображені період\~нарахування,\~сума нарахувань,\~перерахунку,\~оплати.\~Даний розрахунок\~є належним\~доказом існування\~станом на\~01.12.2021\~заборгованості в\~розмірі 12\~734,48\~гривень. Відповідачами не надано суду доказів на спростування того, що вони є належними відповідачами у справі, не спростований розрахунок боргу, тому позов підлягає до задоволення в повному обсязі. Щодо судових витрат. У частині першій\~статті 141 ЦПК України\~визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позов задоволено повністю, тому сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2270 гривень (2077,90 грн при зверненні з позовом та 192,10 грн при зверненні з судовим наказом) необхідно стягнути з відповідачів на користь позивача в рівних частках по 756,66 гривень з кожного.

Outcome: approved