Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-17 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] , третя особа - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А, про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги обгрунтовували тим, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . 06.01.2021 відбулося залиття належної позивачам квартири [ADDRESS] . За результатами обстеження факту залиття квартири позивачів комісією було складено Акт про залиття, від 06.01.2021, яким встановлено, залиття квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , яке відбулося у зв`язку з не перекриттям кранів подачі води у квартирі [ADDRESS] та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири [ADDRESS] . Власником квартири, з якої відбулося залиття є відповідач [PERSON] . Відповідно до Звіту про оцінку збитків, складеного оцінювачем ФОП [PERSON] №15/21 від 08.02.2021 визначено розмір майнової шкоди, завданої позивачам. Так, загальний розмір збитку позивачів внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , становить 55853 грн. Крім того, позивач [PERSON] понесла витрати на оплату послуг об`єкта оціночної діяльності. Враховуючи той факт, що залиття квартири, відбулось з вини відповідача позивач [PERSON] зазначає що їй було заподіяно моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 10 000,00 грн. З огляду на те, що залиття квартири сталося з вини відповідача, який відмовляється у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, позивачі просять стягнути з [PERSON] на їх користь матеріальну шкоду з урахуванням витрат на проведення робіт експерта та моральну шкоду. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26.03.2021 відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання. 05.05.2021 на адресу суду від голови правління ОСББ «Маршала Тимошенко, 13-А» Осинського Ю.О. надійшли письмові пояснення, в яких останній зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.110-111, том 1). 17.06.2021 до суду від представника позивачів [PERSON] надійшли письмові пояснення, в яких серед іншого остання зазначає, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 26.05.2021 у справі №756/3977/21 позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири задоволено, при цьому, у вкащаному рішенні суду встановлено обставини на які посилаються позивачі по даній справі, як на підстави своїх позовних вимог, з огляду на вказане, представник просить суд приєднати дані пояснення до матеріалів та взяти до уваги при розгляді справи (а.с. 135-137, том 1). Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17.06.2021 підготовче провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А, про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири було закрито, призначено справу до розгляду по суті. 26.07.2021 на адресу суду від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує щодо задоволення позову, серед іншого вказуючи, що позовні вимоги позивачів ґрунтуються на звіті про оцінку збитків від 08.02.2021 №15/21, що не є висновком експерта, а тому є неналежним доказом. Зазначається, що у звіті наданому позивачами не вказано вартість матеріалів, які використовувались для оздоблення квартири та які були пошкоджені, не вказано коефіцієнт зношеності таких матеріалів. Також, що у звіті вказана вартість нового оздоблення, при цьому до звіту надано локальний кошторис на будівельні роботи з якого видно, що сума збитків позивача складається з вартості нового оздоблення, а не з вартості відшкодування тих витрат, які були понесені позивачами при попередньому оздобленні квартири. Відтак, реальна вартість пошкодженого майна на момент розгляду справи взагалі не встановлювалось. Крім того, позивачі у позові зазначили, що витрачали грошові кошти на відновлення придатного для життя стану квартири, але жодних доказів таких витрат до позову не надано, витрати понесені позивачами не підтверджені жодними доказами, натомість з наданого звіту, у якому вказана можлива вартість нового ремонту, не вказано реальну вартість витрачених позивачами коштів. Відповідач також, зазначає, що до позову додано ксерокопію Акту про залиття від 06.01.2021, який виготовлений рукописним способом, у якому графа «Опис обсягу заподіяної шкоди:» взагалі незаповнений, натомість написано «додається». Даний акт підписаний членами комісії та відповідачем. При цьому, до позову додано надруковані аркуші, які підписані лише одним членом комісії, а відповідача з такими аркушами не ознайомлювали взагалі. Також долучено Акт залиття від 11.01.2021, який не надавався для ознайомлення відповідачу взагалі. Відповідачем зазначено, що ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А» залучено до участі у справі в якості третьої особи, враховуючи тривалість та інтенсивність затоплення квартири позивачів, діяння ОСББ знаходиться у прямому причинному зв`язку та має бути залучене в якості співвідповідача. Щодо моральної шкоди відповідач вказує, що у підтвердження того, що внаслідок дій відповідача рівень негативних емоцій у позивачів досяг рівня страждань або приниження, чи рівень і якість життя погіршився і його відновлення або неможливий, або потребує додаткових зусиль та ресурсів, то позивачами до суду не надано відповідних доказів (а.с.143-148, том 1). 03.08.2021 до суду від від представника позивачів надійшла відповідь на відзив, в яких зазначила, що позивачі не визнають та не погоджуються з обставинами, доводами та наведеними відповідачем у відзиві запереченнями у повному обсязі, з підстав викладених у відповіді на відзив (а.с.151-159 том 1). 16.12.2021 на адресу суду від представника відповідача [PERSON] - адвоката Усатенко В.Ю. надійшло клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи по справі (а.с.216-218, том 1). 16.12.2021 до суду від представника позивачів надійшли письмові пояснення, у яких серед іншого зазначається, що постановою Київського апеляційного суду від 02.11.2021 по справі №756/3977/21 заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26.05.2021 у справі №756/3977/21, яким судом встановлено обставини на які посилаються позивачі по даній справі, як на підстави своїх позовних вимог, залишено без змін, з огляду на вказане, представник просить суд приєднати дані пояснення до матеріалів та взяти до уваги при розгляді справи (а.с. 234-246, том 1). 12.01.2022 на адресу суду від представників позивачів [PERSON] та [PERSON] надійшли письмові заперечення на клопотання представника відповідача про призначення судової експертизи (а.с.7-12, том 2). 12.01.2022 на електронну адресу суду від представника третьої особи - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А» Лахно О.Ю. надійшли письмові заперечення на клопотання про призначення експертизи (а.с.15). 13.01.2022 на адресу суду від представника позивачів надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивачів. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13.01.2022 клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Усатенко В.Ю. про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А, про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири залишено без розгляду. 09.02.2022 на адресу суду від представника позивача [PERSON] - адвоката Іванової-Штундер Х.О. надійшли письмові пояснення та клопотання про приєднання доказів. 10.02.2022 на адресу суду від представника відповідача [PERSON] - адвоката Усатенко В.Ю. клопотання про долучення доказів. 10.02.2022 до суду від представника третьої особи - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А - адвоката Лахно О.О. надійшли письмові пояснення та клопотання про долучення доказів. Ухвалою суду від 10.02.2022 у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про поновлення процесуального строку щодо долучення доказів відмовлено. Клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] в частині долучення доказів, клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Усатенко В.Ю. про долучення доказів та клопотання представника третьої особи - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А - адвоката Лахно О.О. в частині долучення доказів по цивільній справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А, про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири - залишено без розгляду. 17.02.2022 на адресу суду від представника третьої особи надійшла письмова промова у судових дебатах. 18.02.2022 до суду від представників позивачів надійшла письмова промова у судових дебатах. При цьому, представником [PERSON] подано заяву, в якій просить здійснити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 18.02.2022 на адресу суду від відповідача надійшла письмова промова у судових дебатах. Учасники судового процесу у судове засідання не з`явились. У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. З`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вивчивши та дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (в рівних долях) є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру (а.с.31-32, том 1). Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого 13.11.2012 Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, та після державної реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.30, том 1). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.10.2018 спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , а саме: 1/4 (однієї четвертої) частки квартири [ADDRESS] , є його дружина - [PERSON] (а.с.33, том 1). Крім того, згідно із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`кта нерухомого майна, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.36-37, том 1). Позивачем [PERSON] 06.01.2021 було виявлено затоплення квартири [ADDRESS] . 06.01.2021 комісією у складі: Голови Правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А Осинського Ю.О., головного інженера Ксендз Р.М., слюсаря- сантехніка ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія» Верещагіна М.Н., було складено акт залиття відповідно до якого, 06 січня 2021 року о 03 год. 39 хв. на аварійну службу ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія», яка обслуговує будинок за адресою: [ADDRESS] по договору «Про технічне та аварійне обслуговування систем опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання» від 03 квітня 2019 року, надійшов виклик від мешканців у тому числі кв. [ADDRESS] . На вказаний виклик о 05 год. 00 хв. приїхав сантехнік [PERSON] і перекрив воду по стояку. В кв. 178 нікого не було, після дзвінка, близько 06 год. 00 хв. приїхав власник квартири [ADDRESS] . Голова правління ОСББ [PERSON] відправив сантехніка у підвал подати воду у стояк, для виявлення течі, і слідом за власником помешкання піднявся у квартиру [ADDRESS] . У квартирі на той момент рівень води був таким, що вода переливалась через поріг кімнати на балкон, та стікала на вулицю. Як виявилось, причиною залиття став шланг подачі води до бачка унітазу. Власник квартири власноруч перекрив кран подачі води до бачка. О 08 год. 00 хв. до квартири [ADDRESS] прийшов головний інженер [PERSON] разом з власницею квартири [ADDRESS] , оглянув пошкодження шлангу та пояснив, що шланг мав пошкодження армування, що призвело до прориву резинової трубки. Відповідно до висновку комісії затоплення , у тому числі квартири [ADDRESS] відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі [ADDRESS] та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири [ADDRESS] (а.с.38-39, том 1). 06.01.2021 комісією у складі: голови Правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» Осинського Ю.О., головного інженера Ксендз Р.М., сантехніка [PERSON] було складено акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , у тому числі, кв. [ADDRESS] відповідно до якого в результаті обстеження квартири [ADDRESS] виявлено пошкодження шлангу підводки води у бачок унітазу, в результаті чого було затоплено, у тому числі кв. [ADDRESS] . Причиною залиття, у тому числі, квартири [ADDRESS] стало пошкодження шлангу підводки води у бачок унітазу кв.178. Також зазначено, що ремонт необхідно провести силами власника помешкання [ADDRESS] [PERSON] . Для підтвердження вищезазначеного акта були запрошені винуватець шкоди [PERSON] , а також потерпіла сторона, зокрема, [PERSON] , які вказаний акт підписали (а.с.40-41, том 1). Згідно із додатком до акта про наслідки залиття житлового приміщення по [ADDRESS] від 06 січня 2021 року, підписаного власником квартири [ADDRESS] [PERSON] та представником ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» Ксендз Р.М., на день обстеження комісія встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] постраждали: передпокій (4,3 кв.м)- тече вода по стіні, де вхідні двері і станах біля кухонного стояка (тут вода тече сильним безперервним потоком), а також зі стелі біля стояка. Декоративна штукатурка на стінах пузириться і лопається; їдальня (8 кв.м) - вода тече по трьох стінах і зі стелі по двох стиках панелей на ламінат на підлозі, шпалери надуваються від води; кухня (6,4 кв.м) - вода тече по стику на стелі; туалет (1.2 кв.м)- вода тече зі стелі біля стояка холодної води і по стінах, які закривають стояк; з зовнішньої сторони вхідних дверей біля електрощитка тече вода зі стелі і по стіні (а.с.42 том 1). Відповідно до додатку до акта про наслідки залиття квартири [ADDRESS] від 06 січня 2021 року, підписаного власником квартири [ADDRESS] [PERSON] та представником ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» Ксендз Р.М., внаслідок залиття 06.01.2021 пошкоджено: в передпокої стелю і стіни; в їдальні стелю, стіни, підлогу; в туалеті стелю і стіни; на кухні стелю. Під фарбування встановлено пошкодження 19,9 кв.м площі, якій потрібен ремонт, зокрема: передпокій - 4,3 кв.м; туалет - 1,2 кв.м; їдальня -8,0 кв.м; кухня - 6,4 кв.м. Встановлено 39,55 кв.м площі стін, якій потрібен ремонт: шпалерами -22,0 кв.м; з декоративною штукатуркою - 12,25 кв.м; з фарбуванням - 5,3 кв.м. Встановлено 8,0кв.м. площі підлоги, якій потрібен ремонт: ламінат - 8,0 кв.м. З зовнішньої сторони дверей пошкоджено 1,4 кв.м стіни (а.с.43, том 1). 11.01.2021 комісією у складі: голови правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» Осинського Ю.О., головного інженера Ксендз Р.М., слюсаря- сантехніка ТОВ «Київська інноваційна будівельна компанія» Верещагіна М.Н., було складено акт залиття, відповідно до якого, внаслідок залиття власником квартири [ADDRESS] об`єм води був такий, що протікання в квартирах закінчилось ввечері 08 січня 2021 року (а.с. 48, том 1). 13.01.2021 між [PERSON] (замовник) та ФОП [PERSON] було укладено договір № 125/21 на проведення робіт з незалежної експертної оцінки вартості матеріального збитку майна (а.с. 54-56, том 1). 13.01.2021 [PERSON] на адресу [PERSON] було направлено лист, в якому вона просила відповідача прибути на огляд пошкоджень, заподіяних залиттям квартири, який відбудеться за участю незалежного експерта 19 січня 2021 року о 15 год. 00 хв., що підтверджується описом вкладення у цінний лист та повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 51-53, том 1). 04.02.2021 Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Маршала Тимошенка, 13-Ф» на адресу [PERSON] було направлено лист № 07/02/21, у якому повідомляється, що у зв`язку з затопленням, яке відбулось 06.01.2021, внаслідок пориву шлангу подачі води до бачка унітазу квартирою [ADDRESS] , [PERSON] запрошено 11 лютого 2021 року о 10 год. 00 хв. в офіс ОСББ «Маршала Тимошенка, 13-А» для підписання акту (а.с. 49-50, том 1). 08.02.2021 ФОП « [PERSON] » на підставі договору № 125/21 від 13 січня 2021 року було надано звіт № 15/21 по оцінку збитків, відповідно до якого, розмір матеріальних збитків, який завдано власнику в результаті пошкодження оздоблення його квартири [ADDRESS] після залиття, наслідки якого зафіксовані 06.01.2021, станом на момент складання звіту становить 55 853,00 грн. (а.с. 58-87, том 1). 08.02.2021 між [PERSON] (замовник) та ФОП [PERSON] було підписано акт прийому- передачі виконаних робіт, а саме: оцінки вартості матеріального збитку, завданого після залиття квартири [ADDRESS] . Загальна сума виконаних робіт становить 2 000,00 грн. зазначено, що роботи та оплата виконані в повному обсязі, сторони претензій один до одного не мають (а.с.57, том 1). Оплата вище вказаних робіт також підтверджується копією розрахункової квитанції серія ББАП № 788771 (а.с. 88, том 1). 18.02.2021 [PERSON] на адресу [PERSON] було направлено лист, в якому вона просила відповідача компенсувати їй збитки, завдані внаслідок залиття 06 січня 2021 року її квартири за адресою: [ADDRESS] в сумі 55,853 грн (а.с. 89-90, том 1). Однак, вказаний лист було залишено відповідачем без відповіді та задоволення. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно достатті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд виходить із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Згідно вимог ч. 4ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до частин четвертої та п`ятоїстатті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Застаттею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 6ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт залиття квартири [ADDRESS] , власниками якої є позивачі, підтверджується актами про залиття від 06 січня 2021 року та 11 січня 2021 року, актом про наслідки залиття житлового приміщення від 06 січня 2021 року. Причиною залиття квартири [ADDRESS] , власниками якої є позивачі, стало не перекриття кранів подачі води у квартирі [ADDRESS] та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач . Наведені обставини підтверджуються висновком акту про залиття від 06 січня 2021 року. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири [ADDRESS] , хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири [ADDRESS] , сталося з вини власника квартири [ADDRESS] , а саме [PERSON] . Крім того, вина відповідача у залитті квартир 06.01.2021 у будинку [ADDRESS] , встановлена заочним рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 26 травня 2021 року у справі №756/3977/21, яке постановою Київського апеляційного суду від 02.11.2021 залишено без змін. Розмір збитків, завданих позивачам внаслідок затоплення їх квартири, визначений у звіті № 15/21 про оцінку збитків від 08.02.2021, складеному ФОП « [PERSON] » на замовлення [PERSON] , який відповідачем не спростований. Свою вину у завданій позивачам шкоді відповідачем не спростовано. Таким чином, встановивши, що позивачі довели завдану їм шкоду, протиправність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивачів, суд доходить висновку, що завдана позивачам шкода підлягає відшкодуванню відповідачем у загальному розмірі 55853,00 грн, визначеному на підставі звіту про оцінку №15/21 від 08.02.2021. Вищезазначений розмір матеріальної шкоди має бути стягнутий з відповідача на користь позивачів пропорційно до розміру їх частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] , а саме, з відповідача підлягає стягненню на користь [PERSON] - 27926,50 грн., з відповідача на користь [PERSON] та [PERSON] по 13963,25 грн кожному. Також з відповідача на користь позивача [PERSON] підлягає стягненню 2 000,00 грн витрат на оплату проведення оцінки збитків від залиття квартири. Доводи відповідача відносно того, що звіт про оцінку збитків від 08.02.2021 № 15/21 не є висновком експерта, а отже є неналежним доказом у справі, суд відхиляє з огляду на наступне. Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначаються Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" від 12.07.2001 № 2658-III. Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону. Згідно ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. Згідно ч. 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» кваліфікаційне свідоцтво оцінювача є документом, який підтверджує достатній фаховий рівень підготовки оцінювача за програмою базової підготовки для самостійного проведення оцінки майна. Форми кваліфікаційних свідоцтв оцінювача встановлюються Фондом державного майна України. Право на отримання кваліфікаційного свідоцтва набувають фізичні особи, які мають закінчену вищу освіту, пройшли навчання за програмою базової підготовки та стажування протягом одного року у складі суб`єкта оціночної діяльності разом з оцінювачем, який має не менше ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, отримали його позитивну рекомендацію та успішно склали кваліфікаційний іспит. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами. Звіт про оцінку збитків від 08 лютого 2021 року № 15/21, складений ФОП « [PERSON] » на замовлення [PERSON] відповідає вищезазначеним вимогам. До звіту оцінювачем [PERSON] надано копію сертифікату № 913/19 суб`єкта оціночної діяльності від 28 листопада 2019 року, який діє до 28 листопада 2022 року та згідно якого [PERSON] має спеціалізацію: 1.1. Оцінка нерухомих речей ( нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них; 1.3 Оцінка колісних транспортних засобів . Також до звіту надано копію кваліфікаційного свідоцтва оцінювача МФ № 6335 від 04 жовтня 2008 року, відповідно до якого [PERSON] успішно склав кваліфікаційний іспит та підтверджує його достатній фаховий рівень підготовки оцінювача за програмою базової підготовки за напрямом оцінки майна : "Оцінка об`єктів в матеріальній формі" та спеціалізаціями в межах напряму: " Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі експертна грошова оцінка земельних ділянок, "Оцінка дорожніх транспортних засобів." Під час розгляду справи в суді відповідачем не було надано доказів на спростування висновків звіту про оцінку збитків від 08.02.2021 № 15/21. Відтак, суд не приймає до уваги заперечення відповідача стосовно поданого стороною позивачів звіту про оцінку завданого збитку, оскільки маючи сумніви щодо кваліфікації експерта та належності звіту як доказу, не погоджуючись із розміром шкоди та порядком його визначення, відповідач не був позбавлений можливості надати свої докази на спростування даних такого звіту. Щодо доводів відповідача, що його не було ознайомлено з актом про залиття від 06 січня 2021 року та 11 січня 2021 року, які було долучено позивачами до позовної заяви, слід зазначити, що обстеження квартири відповідача для встановлення причини залиття проводилось комісією у присутності членів комісії, мешканців залитих квартир у будинку [ADDRESS] та одного з власників квартири [ADDRESS] [PERSON] . Відповідачем не надано суду жодного доказу на спростування висновків вказаних актів щодо причин залиття. Також, будь-яких доказів, що акт про наслідки залиття від 06.01.2021, складений комісією у складі: голови Правління ОСББ «Маршала Тимошенка 13-А» Осинського Ю.О., головного інженера Ксендз Р.М., сантехніка [PERSON] сфальшовано чи умисно вказано неправдиві відомості відповідач не надав. При цьому, відповідно до письмових пояснень представника третьої особи, акти складалися в чотирьої примірниках рукописним способом, тому вірогідним є наявність несуттєвих відмінностей тексту. Отже, твердження відповідача про те, що акт про наслідки залиття від 06.01.2021 перероблювався, до нього здійснювалися дописки, грунтуються на припущеннях, оскільки відповідачем не надано належних і допустимих доказів, у підтвердження вказаних обставин, а тому не можуть бути прийняті судом до уваги. Стосовно доводів відповідача про те, що після виклику сусідів о 03:39 год. сантехнік приїхав лише о 05:00 год., що свідчить, що в будинку [ADDRESS] відсутня можливість оперативного доступу до перекриття комунікацій у разі аварії, суд відхиляє, оскільки, відповідно до вимог статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до висновку акту залиття від 06 січня 2021 року затоплення квартир у будинку [ADDRESS] відбулось внаслідок не перекриття кранів подачі води у квартирі [ADDRESS] та пошкодження шлангу подачі води у бачок унітазу квартири [ADDRESS] . Також судом встановлено, що під час залиття відповідач не перебував у своїй квартирі та на період своєї відсутності не перекрив крани подачі води, отже не вжив необхідних заходів для недопущення аварії та залиття квартир сусідів. Щодо стягнення з відповідача завданої позивачеві [PERSON] моральної шкоди, суд виходить з наступного. Відповідно достатті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений у позовній заяві, вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд погоджується з доводами позивача [PERSON] , що внаслідок залиття квартири, належної їй, вона зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо нього, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили її звичний спосіб життя, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від нього додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При визначенні розміру моральної шкоди яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача [PERSON] , то суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які вона зазнала в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем [PERSON] моральна шкода в розмірі 10 000 грн. є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в частині розміру моральної шкоди у сумі 2 000 грн. У решті заявлених вимог, слід відмовити. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що сукупністю всіх зібраних доказів позивачем [PERSON] доведено наявність та розмір завданої їй моральної шкоди в розмірі 2000,00 грн в результаті залиття належної їй квартири, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial