Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-14 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради про визнання протиправним наказу про застосування дисциплінарного стягнення. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що вона працює на посаді директора Початкової школи №2 м.Умань Уманської міської ради. 25 червня 2021 року вона підписала контракт на продовження роботи на даній посаді строком на шість років з 1 липня 2021 року по 30 червня 2027 року. 13 жовтня 2021 року наказом №59/05-06 за підписом начальника управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради їй оголошено догану за порушення трудової дисципліни, яке полягає у неналежному виконанні трудових обов`язків, передбачених пунктом 2 розділу 2 Контракту. В пункті 2 розділу 2 Контракту визначено її обов`язки, а саме: «здійснювати поточне керівництво Закладом освіти, організовувати його освітню, господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечувати виконання завдань закладу освіти, передбачених законодавством України, статутом Закладу освіти та цим контрактом». Позивач вважає даний наказ незаконним, необґрунтованим та таким, що суперечить вимогам ст. 147, 149 КЗпП України та підлягає скасуванню. В наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності не зазначено, які конкретно обов`язки вона не виконала, як керівник школи, чи які норми закону своїми діями порушила та коли, у чому полягає неналежне виконання трудових обов`язків. В даному випадку керівник управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради не вникла в суть конфлікту, не встановила, чи є її вина у виникненні конфлікту між батьками та вихователем, та чи взагалі він був, тобто не встановила тих обставин, які мали значення для прийняття рішень відносно неї про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Позивач зазначає, що намагання з`ясувати за яке порушення трудової дисципліни її притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану, відповіді від керівництва управління освіти так не отримала, тому позивач вважає, що її незаконно притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою судді\~Уманського міськрайонного\~суду Черкаської\~області Годік\~Л.С. від 11.11.2021 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також роз`яснено відповідачу його право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. 08.12.2021 на адресу суду від Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому вказано, що відповідно до статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до [PERSON] було застосовано один з можливих заходів стягнення, а саме: догана за невиконання розпорядження міського голови Уманської міської ради від 01 грудня 2020 року № 276 - р «Про заборону збору батьківських коштів в закладах освіти комунальної форми власності». [PERSON] , яка є керівником закладу освіти комунальної форми власності, не провела належним чином роз`яснювальну роботу з учасниками освітнього процесу щодо заборони примусового збору коштів з батьків для забезпечення доступності та безоплатності освіти в закладах освіти, недопущення зловживань при наданні освітніх послуг, відповідно до чинного законодавства, що призвело до того, що працівники даного закладу здійснювали збір господарських та канцелярських товарів. [PERSON] , як директор Початкової школи № 2 м. Умані з огляду на ситуацію, яка сталась, не здійснювала належного контролю за усіма учасниками освітнього процесу щодо дотримання розпорядження міського голови. Позивач порушила трудову дисципліну, неналежно виконуючи трудові обов`язки (пункт 2 розділу 2 Контракту). 16.12.2021 на адресу суду від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив, в якій вказано, що позивач не погоджується з позицією, що викладена у відповіді на відзив відповідача. Як сам наказ про накладення на неї дисциплінарного стягнення є незаконним, необгрунтованим та таким, що суперечить вимогам ст. 147, 149 КЗпП України так і відзив на її позовну заяву ні про що все загальні фрази, а тому вона вважає, що її вимоги є законними про скасування наказу про накладення на неї дисциплінарного стягнення. Згідно з ч.13\~ст. 7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч.5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили. Суд, врахувавши процесуальну позицію позивача та відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, розглянувши подані документи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості в їх сукупності, дійшов такого висновку. Судом встановлено, що 01.12.2020 Уманською міською радою за підписом міського голови видано розпорядження № 276-р «Про заборону збору батьківських коштів в закладах освіти комунальної форми власності». Листом виконавчого комітету Уманської міської ради проінформовано батьків компенсуючої групи Початкової школи № 2 м.Умані про те, що благодійна допомога батьками здійснюється виключно на добровільній основі, що регулюється ЗУ «Про благодійну діяльність та благодійні організації», постановою КМУ №1222 від 04.08.2000 та розпорядженням міського голови Уманської міської ради від 01.12.2020 № 276-р. 25 червня 2021 року позивач підписала контракт з Управлінням освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради на здійснення повноважень директора Початкової школи № 2 м.Умань строком з 1 липня 2021 року по 30 червня 2027 року. Відповідно до наказу № 157/05-05 від 02.09.2021 Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради, директору Початкової школи № 2 м.Умань Данилюк І.С. надано відпустку за період з 01.07.2021 по 30.06.2022 тривалістю 17 календарних днів з 14.09.2021 по 30.09.2021. Відповідно до наказу № 41/05-05 від 27.09.2021 Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради, директору Початкової школи № 2 м.Умань Данилюк І.С. надано один день відпустки без збереження заробітної плати 01.10.2021. 17.09.2021 Управлінням освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради видано наказ № 110/01-16 «Про проведення службового розслідування» та створено комісію для розгляду звернення батьків Початкової школи № 2 м.Умань. Позивач у позові посилалася на те, що службове розслідування було проведено у період часу коли вона була у відпустці та перебувала за межами України. 08.10.2021 [PERSON] подала до Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради повідомлення про результати перевірки фактів, обставин, які призвели до конфлікту в компенсуючій групі Початкової школи № 2 м.Умань. 13.10.2021 наказом Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради № 59/05-06 «Про дисциплінарне стягнення», директору Початкової школи № 2 м.Умань Данилюк І.С., за порушення трудової дисципліни, яке полягає у неналежному виконанні трудових обов`язків п.2 розділу 2 Контракту з директором закладу загальної освіти м.Умані, оголошено догану. У п.2 розділу 2 Контракту, укладеного 25.06.2021 між Управлінням освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради та [PERSON] , вказано, що директор зобов`язаний здійснювати поточне (оперативне) керівництво Закладом освіти, організовувати його освітню, господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечувати виконання завдань закладу освіти, передбачених законодавством України, Статутом Закладу освіти та цим Контрактом. У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України). За змістом статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Використання примусової праці забороняється. Відповідно до положень ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ч.3 ст.149 КЗпП України). Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~роз`яснено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147 - 149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством. Тобто, у наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Питання встановлення обставин проступку та провини працівника, відповідно до ст.21 КЗпП, віднесено до компетенції власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу, а тому суд, відповідно до приписів ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором і не може підміняти юридичні особи при здійсненні ними свої повноважень. Як вбачається із матеріалів справи, за результатами проведеної службової перевірки встановлено наявність неналежного виконання своїх обов`язків директором Початкової школи № 2 м.Умань, тому Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради було винесено наказ, відповідно до якого було застосовано до директора Початкової школи № 2 м.Умань [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді догани. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Представник відповідача Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради стверджує, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення послужило звернення батьків учнів Початкової школи № 2 м.Умань відносно того, що батьки не повинні здавати кошти на потреби навчального закладу. Однак представником відповідача не представлено суду матеріалів проведення службової перевірки, не надано доказів того, що позивач дійсно порушила п.2 розділу 2 Контракту і у чому вони полягали, оскільки у відповідному пункті вказані загальні формулювання щодо виконання обов`язків директора навчального закладу. У наказі не конкретизовано, за який дисциплінарний проступок на позивача накладено стягнення та коли саме цей проступок нею вчинено. З аналізу зазначених норм вбачається, що підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни, яке виразилося у неналежному виконанні посадових обов`язків. При цьому наявність вини, як однієї з ознак порушення трудової дисципліни, є обов`язковою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Проте, обставини вчинення даного проступку директором Початкової школи № 2 м.Умань належним чином не були з`ясовані, оскільки порушення трудової дисципліни є неналежне виконання посадових обов`язків, а з доданого до матеріалів справи наказу Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани так і не можливо встановити, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни позивачем. Таким чином,\~в разі\~заперечення працівника\~(позивача)\~щодо вчинення\~дисциплінарного проступку,\~факт його\~вчинення (порушення\~трудової дисципліни\~та винність\~дій працівника)\~повинен бути\~доведений роботодавцем\~(відповідачем).\~Однак,\~представник відповідача\~Управління освіти\~та гуманітарної\~політики Уманської\~міської ради в судовому засіданні факт порушення трудової дисципліни та винність позивача [PERSON] так і не довели. Тобто відповідачем по справі не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудових обов`язків і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення. Статтею 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно зі\~статтею 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять в предмет доказування. Відповідно до частин першої, третьої\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про невідповідність оспорюваного наказу по формі та змісту вимогам трудового законодавства, оскільки його прийнято без викладення конкретних обставин та фактів порушень трудової дисципліни працівником та із порушенням встановленої законом процедури, а відтак він підлягає скасуванню.

Outcome: approved