Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-17 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 17 листопада 2021 року адвокат Вітюк С.В. звернувся до суду в інтересах [PERSON] з позовом до Шепетівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] в м. Шепетівка Хмельницької області померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на право на земельну чатку (пай) площею 2,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) у землі, яка перебуває у колективній власності Спілки селянських господарств «Сьомацька» на території с. Сьомаки Славутського району Хмельницької області. Ще за життя, 11 лютого 2002 року, [PERSON] склала заповіт, яким заповіла [PERSON] все належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, та взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті і на що по закону вона матиме право на день своєї смерті, про який останній не знав. Лише в лютому 2021 року [PERSON] , дізнавшись, з метою оформлення спадкових прав звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для подачі такої заяви. Враховуючи те, що такий строк [PERSON] пропущено з поважних причин, а саме через незнання про наявність заповіту та спадкового майна у вигляді права на земельну частку (пай), просить суд визначити для [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Представник позивача - адвокат Вітюк С.В. у судове засідання не з`явився, у порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України подав до суду клопотання про розгляд справи у його та позивача відсутність, позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити. Позиція відповідача Представник відповідача Шепетівської міської ради Хмельницької областіу судове засідання не з`явився. Проте, представник за довіреністю №03-08/89 від 11.01.2022 року [PERSON] на електронну адресу суду надіслала клопотання про проведення розгляду справи у її відсутності, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 18 листопада 2021 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче засідання на 10 год. 00 хв. 17 грудня 2021, яке за клопотанням представника позивача Вітюка С.В. відкладено на 15 год. 00 хв. 25 січня 2021 року. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 січня 2022 року витребувано у приватного нотаріуса Шепетівського міського нотаріального округу Мартиненко А.М. належним чином завірену копію спадкової справи, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13 год. 00 хв. 18 лютого 2022 року. У зв`язку з неявкою учасників справи, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши думки учасників справи, викладені у письмових заявах, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Судом встановлено, що [INFO] в м. Шепетівка Хмельницької області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 04 січня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шепетівського міськрайонного управління юстиції Хмельницької області. За життя, [PERSON] була включена до списку громадян членів Спілки селянських господарств «Сьомацька» Славутського району Хмельницької області та отримала сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ХМ № 0110936 із земель ССГ «Сьомацька», про що зроблено запис за №217 в книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай). Розмір земельної частки (паю) становить 2,98 в умовних кадастрових гектара. Вказане стверджується даними сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0110936 від 20 січня 1997 року. 11 лютого 2002 року [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, та взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті і на що вона по закону матиме право на день своєї смерті заповідає [PERSON] . Вказане стверджується копією заповіту, посвідченого приватим нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Рябою Л.І. 11 лютого 2002 року і зареєстрованого в реєстрі за №119. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай). Позивач [PERSON] є спадкоємцем за заповітом до майна померлої, має намір оформити спадкові права, але позбавлений такої можливості, оскільки ним пропущений строк, встановлений діючим законодавством, для подачі заяви про прийняття спадщини. З повідомлень приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. від 16 лютого 2021 року за №37/01-16 та від 04 лютого 2022 року за №29/01-16 слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину неможливо, оскільки ним пропущено строк, встановлений для подачі заяви про прийняття спадщини та для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду. Звертаючись до суду, представник позивача обґрунтовує поважність пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини тим, що [PERSON] не знав про наявність заповіту та спадкового майна. Застосовані норми права Згідно ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. (статті 1217, 1220, 1221, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Мотиви та висновки суду Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Така правова позиція, висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Закон України «Про нотаріат» пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини (ст. 63 Закону в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Судом з`ясовано, що позивач [PERSON] вчасно не звернувся до нотаріальної контори та не подав заяву про прийняття спадщини через необізнаність про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, а тому суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці. А тому позов підлягає до задоволення. Розподіл судових витрат Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в сумі 908 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 9 вказаної статті у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про необхідність покладення судових витрат на позивача, який пропустив строк для прийняття спадщини з причин, не пов`язаних з діями відповідача. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved