Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на ту обставину, що на підставі заяв-приєднання до умов договорів розподілу природного газу (для побутового споживача) та договору про постачання природного газу побутовим споживачам, а також виходячи із обставини продовження фактичного споживання природного газу після надходження повідомлень про приєднання до договорів, позивач є споживачем природного газу, який постачається до домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . 24.06.2019 року працівники АТ «Херсонгаз» прибули до вказаного домоволодіння та склали акт про порушення №3029/309. Відповідно до п.2 Акту порушень, зазначено, що встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: «Підозра на несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ згідно п.3 гл. ХІ Кодексу ГРМ». Одночасно складено акт обстеження від 24.06.2019 року №036793 та складено протокол №3029 від 24.06.2019 року, відповідно до якого направлено на експертизу до Херсонського НДЕКЦ МВС України встановлений у позивача прилад обліку «Самгаз» зав. №2585457 із поміткою «для визначення дійсності пломб державного повірника». 02.08.2019 року за рішенням комісії АТ «Херсонгаз», оформленим у вигляді акту-розрахунку, позивачу донараховано об`єми та вартість природного газу на суму 52886,26 грн, а також виставлено до сплати рахунок №544 від 29.07.2019 року, у якому окрім вартості природного газу донараховано 1006,55 грн. витрат на усунення порушення Кодексу ГРМ внаслідок втручання у лічильний механізм. На комісії позивач не міг бути особисто присутнім, а тому засідання комісії відбулося без нього, а сам акт-розрахунок вручено дочці. Позивач із складеним рішенням у формі акту-розрахунку, категорично не погоджується, оскільки ніякого порушення Кодексу газорозподільних мереж позивач не вчиняв, з наступних підстав. Позивачу не надано для ознайомлення висновку експертизи до засідання комісії та не повідомлено про його наявність та можливість ознайомлення. Порушено порядок направлення приладу обліку на експертизу. Крім того, позивач вважає, що належним способом захисту його прав є скасування рішення комісії АТ «Херсонгаз» у формі акту-розрахунку на відшкодування необлікованого (донарахованого) обсягу протиправного газу, що відновить становище, яке існувало до порушення права. У зв`язку з викладеним, позивач просить визнати протиправним та недійсним рішення комісії Акціонерного товариства «Херсонгаз», яким задоволено акт про порушення від 24.06.2019 року №3029/309 та яке прийняте у формі акту-розрахунку на відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості внаслідок несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу споживача, що є побутовим: [PERSON] , [ADDRESS] , яким [PERSON] донараховано вартість газу на суму 52886,26 грн. Судові витрати покласти на АТ «Херсонгаз». Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Кузьміною О.І. від 18.09.2019 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 16.10.2019 року позивач надав до суду заяву про зміну (доповнення) підстав позову. Позивач зазначив, що приймаючи оскаржуване рішення, відповідач не встановив наявність у його діях юридичного складу правопорушення. Не доведено факту втручання у роботу ЗВТ (протиправної поведінки споживача газу) та факту завдання збитків. Висновок експертизи не встановлював факту втручання у роботу приладу обліку, зокрема шляхом впливу на його лічильний механізм чи будь-яким іншим чином. У експертному висновку не враховано, що еталонні відбитки виконано на алюмінієвій пластині, тоді як пломба держповірника, встановлена на лічильнику позивача, була явно з іншого матеріалу Відтак, експертний висновок не робить жодних поправок на відмінності матеріалів, на котрих виконанні такі відбитки і настільки фізична природа таких матеріалів впливає на чіткість відбитків, як чіткість відбитків залежить від дій особи, яка проставляє відтиск. Сам факт можливої невідповідності пломби державного повірника не говорить про те, що втручання у роботу ЗВТ дійсно було. У відповідача не було жодних правових підстав приймати рішення про встановлення у діях позивача факту порушення та нарахування позивачу до сплати вартості збитків. Відповідач не довів вини позивача у завданих збитках. Не доведено причино-наслідковий зв`язок між будь-якими діями позивача та фактом завдання збитків. 17.10.2019 року АТ «Херсонгаз» надало до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнають у повному обсязі та вважають їх безпідставними. Відповідач вважає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту. Позивачем хибно визначено, що його право порушено Товариством, обираючи, при цьому, неналежний спосіб захисту. Оскаржуване рішення АТ «Херсонгаз», яким задоволено акт про порушення та донараховано не облікований об`єм природного газу не створює жодних правових наслідків для [PERSON] , тому не може порушувати його прав чи охоронюваних законом інтересів. Під час відпрацювання адрес, на яких витрати газу значно зменшилися, 24.06.2019 року за адресою: [ADDRESS] , у представників Товариства виникла підозра про втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ/лічильник газу). Цією ж датою складено акт про порушення № 3029/309 з підстав підозри на несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу згідно з п.3 гл.2 розд. XI Кодексу газорозподільних систем (Кодекс ГРМ, затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30.09.2015), [PERSON] у позовній заяві зазначає, що в акті про порушення, складеному представниками Товариства, вказано посилання на п.3 гл. 11 Кодексу ГРМ, однак таке твердження є помилковим. Унаслідок виникнення у представників AT «Херсонгаз» підозри на втручання в ЗВТ, крім акта про порушення, ними було складено також акт обстеження №036793 від 24.06.2019 року та протокол про направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу. Кожен з вищезазначених актів було без пропозицій та зауважень підписано [PERSON] особисто. 02 серпня 2019 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення АТ «Херсонгаз» було прийнято рішення, відповідно до якого акт про порушення задоволено, здійснено передбачені Кодексом ГРМ нарахування об`єму необлікованого природного газу. Згідно з п. 10 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ споживач зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи, а у разі неприбуття споживача на засідання комісії, складений акт про порушення розглядається без його (її) участі. Письмової згоди [PERSON] . Товариству не надав, направивши на засідання комісії свою доньку [PERSON] . Позивач зазначає, що його доньці на засіданні комісії було усно повідомлено про те, що за висновком експертизи, нібито, встановлено факт підробки пломб державного повірника на встановленому приладі обліку, однак копії висновку не надали. Товариство звертає увагу суду, що факт підробки пломб державного повірника на лічильнику газу зав. №2585457 встановлено у висновку експертного дослідження Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № 25-ТР/Д від 17.07.2019 (копія витягу з висновку додається). Щодо ненадання доньці позивача копії висновку експертизи зазначають, що в цьому експертному дослідженні містяться висновки також і щодо інших лічильників газу, крім того обов`язок Товариства надавати копію висновку експертизи споживачу прямо не передбачений Кодексом ГРМ. Додатково зазначачили, що 24 вересня 2019 року до AT «Херсонгаз» надійшов адвокатський запит [PERSON] про надання запитуваних відомостей та копій документів у зв`язку зі здійсненням представництва інтересів [PERSON] . Товариством було надано копію витягу з експертного дослідження, що безпосередньо стосується проведення експертизи лічильника, встановленого у [PERSON] . Оскільки несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, факт наявності якого підтверджено висновком експертного дослідження №25-ТР/Д від 17.07.2019 року, було неможливо виявити без повного демонтажу ЗВТ, відповідач вважає, що нарахування об`єму необлікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу за 12 місяців до дати демонтажу лічильника з урахуванням 30% в неопалювальний період здійснено коректно. У зв`язку з викладеним, просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 28.10.2019 року позивач надав відповідь на відзив. Зазначив, що наявність простроченої заборгованості по нарахуванням, здійсненим оспорюваним рішенням комісії АТ «Херсонгаз», має юридичним наслідком нарахування позивачу пені за кожен день прострочення, чим спростовуються доводи АТ «Херсонгаз» про відсутність для позивача будь-яких юридичних наслідків. Безпосереднім юридичним наслідком прийняття комісією АТ «Херсонгаз» рішення (у формі акту-розрахунку) про задоволення акту про порушення є виникнення у відповідача права припинити постачання природного газу до домоволодіння позивача. АТ «Херсонгаз» вважає обраний позивачем спосіб захисту не належним та/або якщо суд визнає його не ефективним, суд має право визначити у своєму рішенні ефективний спосіб захисту, який не суперечить закону. 13.11.2019 року АТ «Херсонгаз» надало до суду заперечення на відповідь на відзив. АТ «Херсонгаз» заперечує проти позовних вимог та пояснень позивача. Обов`язковою умовою надання правового захисту позивачу судом є наявність відповідного порушення відповідачем прав, свобод або інтересів особи на момент його звернення до суду. Обраним [PERSON] способом захисту є визнання протиправним та недійсним рішення АТ «Херсонгаз», яким задоволено акт про порушення та донараховано необлікований об`єм природного газу. Позивач дійшов хибного висновку, що його право з боку АТ «Херсонгаз» порушено та внаслідок цього обрав неналежний спосіб захисту. У Оператора ГРМ відповідно до Кодексу ГРМ відсутній обов`язок доводи сам факт несанкціонованого відбору природного газу, оскільки незаконна заміна (підробка) тавра держпровідника дає 100% доступ до лічильного механізму, що є недоступним для збереження метрологічних показників. Аргументи з боку відповідача джерела походження еталонів пломб державного повірника, наведені позивачем, свідчать про нерозуміння їх походження та порядку встановлення (опломбування). Періодична повірка ЗВТ (лічильників газу) фактично здійснюється уповноваженим представником ДП «Херсонстандартметрологія». Впливати на процес проставлення тавра держповірника чи пере опломбування зазначеного тавра Оператор ГРМ можливості не має, так, як і не уповноважений на створення нових, відмінних від наданих метрологічного організацією, зразків тавр держповірника. З огляду на викладене, АТ «Херсонгаз» не має можливості та не потребує підробки тавра держповірника на лічильнику позивача. У зв`язку з викладеним, представник відповідача просить закрити провадження у справі. 19.11.2019 року позивач надав до суду додаткові пояснення. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2020 року вказана цивільна справа передана до провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І. Ухвалою суду від 17.02.2020 року прийнято вказану справу до провадження, відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою суду від 20.08.2020 року прийнято заяву [PERSON] про зміну підстав позову та витребувано докази. 31.08.2020 року АТ «Херсонгаз» надало до суду відзив на заяву про зміну (доповнення) підстав позову, згідно якого зазначив, що незгоду з позовними вимогами було викладено відповідачем по суті у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити. В останнє судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити. Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні. Заслухавши осіб, що приймали участь у справі, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що Акціонерне товариство «Херсонгаз» є Оператором газорозподільної системи і здійснює розподіл природного газу в місті Херсоні та Херсонській області на підставі ліцензії на розподіл. На підставі заяв-приєднання до умов договорів розподілу природного газу (для побутового споживача) та договору про постачання природного газу побутовим споживачам, а також виходячи із обставини продовження фактичного споживання природного газу після надходження повідомлень про приєднання повідомлень про приєднання до договорів, позивач є споживачем природного газу, який постачається до домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . 24.06.2019 року працівники АТ «Херсонгаз» прибули до вказаного домоволодіння та склали акт про порушення №3029/309. Відповідно до п.2 Акту порушень, зазначено, що встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: «Підозра на несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ згідно п.3 гл. ХІ Кодексу ГРМ». Одночасно складено акт обстеження від 24.06.2019 року №036793 та складено протокол №3029 від 24.06.2019 року, відповідно до якого направлено на експертизу до Херсонського НДЕКЦ МВС України встановлений у позивача прилад обліку «Самгаз» зав. №2585457 із поміткою «для визначення дійсності пломб державного повірника». 02.08.2019 року за рішенням комісії АТ «Херсонгаз», оформленим у вигляді акту-розрахунку, [PERSON] донараховано об`єми та вартість природного газу на суму 52886,26 грн, а також виставлено до сплати рахунок №544 від 29.07.2019 року, у якому окрім вартості природного газу донараховано 1006,55 грн витрат на усунення порушення Кодексу ГРМ внаслідок втручання у лічильний механізм. Висновком експертного дослідження за результатами проведення ХНДЕКЦ МВС України від 17.07.2019 року №25-ТР/Д встановлено: «відбитки пломбіру, проставлені на лічильному механізмі побутового лічильника природного газу, не відповідають еталону відбитку 2017/н/РЧ, який наданий в якості зразка. Відбиток пломбіру, поставлений на лічильному механізмі побутового лічильника природного газу відповідає наданому еталонному відбитку 2017/н/РЧ за загальними ознаками (формою, розмірними характеристиками, конструкцією, способом нанесення та місцем розташування знаків тексту), який наданий в якості зразка. Однак відповісти чи відповідає відбиток пломбіру, проставленого на лічильному механізмі побутового лічильника природного газу, наданому еталону відбитку 2017/н/РЧ, не виявляється можливим, в зв`язку із відсутністю комплексу збігів або розбіжностей окремих ознак в досліджуваному еталоні відбитку та еталоні відбитку наданого в якості зразка. Відбиток пломбіру, поставлений на лічильному механізмі побутового лічильника природного газу, не відповідає еталону відбитку 2018/н/РЧ, який наданий в якості зразка. Відбитки пломбіру, поставлені на лічильному механізмі побутового лічильника природного газу №2585457, не відповідають еталонну відбитку 2013/н/РЧ, який наданий в якості зразка.». Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободгарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд. Як вказує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобовязаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Особа вільна у виборі способу способі захисту цивільних прав судом. Разом з тим, передбачені ст.ст.12, 13 ЦПК України засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства визначають основні правила, в межах яких мають діяти особи, що беруть участь у справі, та суд при вирішенні справи. Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона у цивільному судочинстві повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, до яких дана справа не відноситься. Суд, згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим законом випадках. З огляду на вказані норми закону позивач, обравши певний спосіб захисту цивільного права перед судом, має довести, шляхом подання належних та допустимих доказів, що надані підприємствами - виробниками/виконавцями житлово-комунальних послуг відомості про заборгованість є неправомірними, які порушують, не визнають або оспорюють охоронювані законом його цивільні права. Відповідач, зі свого боку, зобов`язаний довести обставини, посилаючись на які він заперечує проти позову. Згідно позиції Верхового Суду України, що викладена у постанові Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2003 року «Про судове рішення у цивільній справі» вбачається, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи та інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. Згідно з п. п.2, 5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість продукції та обслуговування, а також на відшкодування майнової та моральної (немайнової) шкоди, заподіяної небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законодавством. Відносини в сфері надання послуг з газопостачання, тобто відносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу безпосередньо регулюються «Правилами надання населенню послуг з газопостачання», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №2246 від 09.12.1999, з наступними змінами (далі: Правила). Відповідно до п.34 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: несвоєчасне та/або не в повному обсязі внесення плати за надані послуги з газопостачання; самовільне підключення до системи газопостачання; пошкодження лічильника газу, пломб на ньому, порушення цілості або пошкодження повірочного тавра, а також дії, що призводять до заниження показань лічильника; зривання пломб на газових приладах та пристроях, опломбованих газопостачальним або газорозподільним підприємством. Згідно п.35 Правил про порушення, допущені споживачем під час користування газом, відповідальні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. На підставі акта визначається розмір завданих споживачем збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства. Порядок відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання (далі: Порядок), затверджений постановою НКРЕ від 29.05.2003 №475. Згідно з пунктом 1.3. Порядку до порушень споживачем Правил, які тягнуть за собою відповідальність з відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству відносяться, зокрема: використання газу у разі самовільного підключення до системи газопостачання; пошкодження лічильника газу, пломб на ньому, порушення цілісності або пошкодження повірочного тавра, а також дій споживача, які призводять до заниження показань лічильника; зрив пломб на газових приладах та пристроях, опломбованих газопостачальним або газорозподільним підприємством. Згідно з пунктом 2.2. Порядку у разі пошкодження лічильника газу, повірочного тавра, цілісності його пломб з вини споживача або дій споживача, що призвело до заниження показань лічильника, розрахунок збитків здійснюється за Нормами з урахуванням кількості підключених газових приладів, пристроїв, розміру опалювальної площі, кількості осіб, яким надавались послуги з газопостачання, та кількості днів з часу останнього контрольного зняття представником газопостачального або газорозподільного підприємства показань лічильника газу до дня виявлення порушення, але не більше ніж за 6 місяців. Згідно з пунктом 3.1. Порядку у разі виявлення газопостачальним або газорозподільним підприємством порушень Правил складається акт-претензія за формою згідно з додатком. Акт-претензія складається за участю споживача та представника газопостачального або газорозподільного підприємства і скріплюється їх підписами. Акт-претензія складається у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підписання акта він підписується представниками газопостачального або газорозподільного підприємства у кількості не менше трьох осіб та робиться відмітка в ньому про відмову споживача від підпису. Відповідно до пункту 3.3.1. Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Мінпаливенерго від 27.12.2005 N619 (далі: Положення), експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу (п. 3.3.2. Положення). При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи. Відповідно до п.3.3.3. Положення експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності п. 3.3.3.1. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3 (далі - акт експертизи). Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. П.3.3.3.2. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. П.3.3.3.4. Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою. Якщо споживач (уповноважена особа) або член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи. Відповідно до Постанови №2246 пошкодження пломб - відсутність чи порушення цілісності пломб, індикаторів дії впливу постійного магнітного поля (далі - індикатори), пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, або відсутність чи пошкодження на лічильнику пломб з відбитками тавр про повірку лічильника за умови наявності акту про пломбування (іншого документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження споживачеві лічильника газу та установлених пломб і індикаторів. Кодексом газорозподільних систем визначені наступні поняття: - несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється не обліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу; - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу; - несанкціонований відбір природного газу відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу; - експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання; - пошкодження ЗВТ/лічильника газу механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання; - пошкодження пломб, відсутність чи пошкодження цілісності пломб, пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, у тому числі відсутність чи пошкодження на ЗВТ (лічильнику газу) пломб з відбитками тавр про їх повірку або індикаторів дії впливу постійного магнітного поля (далі магнітні індикатори), або підтверджений факт підробки пломби за умови наявності акта про пломбування (іншого документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗВТ/лічильника газу та установлених пломб і магнітних індикаторів). Відповідно до п.4 глави 6 розділу 10 Кодексу газорозподільних систем за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування. Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування визначені главою 2 розділу 11 Кодексу газорозподільних систем. Зокрема п.3 цієї глави зазначено, що до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Пунктом 4 глави 1 розділу І КГС надано визначення такого поняття, як пошкодження ЗВТ/лічильника газу - механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання. Кодекс газорозподільних систем розмежовує такі види порушень, як "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" та "пошкодження ЗВТ/лічильника газу". При цьому, для кваліфікації виявленого порушення, саме як "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" необхідна наявність цілого складу факторів. Виходячи з приписів глави 2 розділу ХІ КГС "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" відноситься до порушень, які кваліфікуються, як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та, внаслідок яких, здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу (пункт 1 вказаної глави розділу ХІ). Натомість, "пошкодження ЗВТ (лічильника газу), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно" належить до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), які кваліфікуються як "не з вини споживача", але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу (пункт 3 вказаної глави розділу ХІ). Втім, при порушеннях, пов`язаних з пошкодженням ЗВТ та/або пломб на ЗВТ, за наявності по об`єкту споживача даних дублюючого ВОГ, а також в ситуації, коли наявні дані в обчислювачі/коректорі об`єму газу є достатніми для визначення об`єму природного газу по об`єкту споживача, процедура щодо визначення необлікованих об`ємів природного газу або зміни їх режиму нарахування не застосовується (пункт 8 глави 4 розділу ХІ КГС). Згідно п. 1. гл. 2 розділу ХІ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать:1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Тобто, суд зазначає, що для здійснення нарахування необлікованого об`єму природного газу, зокрема слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 18.06.2019 року по справі № 922/1573/18. Тобто наявні в матеріалах справи докази, а саме висновок експертного дослідження за результатами проведення ХНДЕКЦ МВС України від 17.07.2019 року №25-ТР/Д свідчить про те, що відсутні втручання в роботу лічильника, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Твердження представника відповідача, що позивачем було здійснено втручання в роботу лічильника газу є безпідставними, оскільки жодного належного доказу на підтвердження зазначених фактів представником відповідача не надано. Експертами під час проведення експертизи не було виявлено жодних втручань в роботу лічильника або порушення його цілісності. Так, у синтезуючому розділі експертизи встановлено відсутність будь-яких втручань до лічильника. В той час, як для доведення правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ (лічильника газу) з боку позивача. Так, згідно п.п. 37. п. 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.10.2018 року по справі №914/2384/17. Однак, відповідачем не було доведено вчинення з боку позивача наявність усіх складових цього правопорушення, зокрема наслідків (дії, що призвела до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями позивача). Аналізуючи зазначені вище норми права, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ позивачем. Експертизою лічильника не встановлено несанкціонованого втручання у його діяльність, під час обстеження лічильника. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) дійшла висновку про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. З матеріалів справи, що вбачається, що на засіданні комісії, АТ «Херсонгаз» фактично прийнято рішення про донарахування об`єму природного газу за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ абоненту АТ «Херсонгаз» [PERSON] та зазначено, що вартість необлікованого об`єму природного газу відповідно до акту-розрахунку складає 52886,26 грн. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визнання протиправним та недійсним рішення комісії Акціонерного товариства «Херсонгаз», прийняте у формі акту-розрахунку на відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості внаслідок несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу споживача, що є побутовим: [PERSON] , [ADDRESS] , яким [PERSON] донараховано вартість газу на суму 52886,26 грн., підлягають задоволенню. Отже заявлений позов про визнання протиправним та недійсним рішення комісії АТ «Херсонгаз», прийняте у формі акту-розрахунку на відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості внаслідок несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу споживача є належним способом захисту прав та інтересів позивача, оскільки рішення комісії АТ «Херсонгаз» (яке фактично оформлене у формі акту-розрахунку, яким визначено об`єм і вартість необлікованого (донарахованого) об`єму газу) безпосередньо впливають на права і обов`язки позивача в контексті його відносин з газорозподільною компанією, встановлюють об`єм і вартість послуг з газопостачання для відповідного споживача. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню як обґрунтовані. За приписами ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, позивач звільнений від сплати судових витрат відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», тому судовий збір має компенсувати відповідач на користь держави в розмірі 768,40 грн.

Outcome: approved