Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-20 00:00:00

Позивач за первісним позовом, [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа територіальна громада смт. Журавно в особі Журавненської селищної ради Львівської області, в якому просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] була дочкою [PERSON] померлої [INFO] ; визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] право на Ѕ частки (паю) на території Журавненської селищної ради, площею 2,13 умовних кадастрових гектари, згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) серія ЛВ №14813, виданого на підставі рішення Жидачівської районної ради від 11.03.1998 №185 та зареєстрованого в книзі реєстрації Сертифікатів на право на середню частку (пай) за №648 та позивач за зустрічним позовом [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа територіальна громада смт. Журавно в особі Журавненської селищної ради Львівської області, в якому просить визнати за ним право на Ѕ частки (паю) на території Журавненської селищної ради, площею 2,13 умовних кадастрових гектари, згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) серія ЛВ №14813, виданого на підставі рішення Жидачівської районної ради від 11.03.1998 №185 та зареєстрованого в книзі реєстрації Сертифікатів на право на середню частку (пай) за №648. Обґрунтування позовних вимог. В обґрунтування первісної позовної заяви [PERSON] покликається на те, що [INFO] у м. Червоноград померла його бабуся по материній лінії [PERSON] , після смерті котрої відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, входило право на земельну частку (пай) на території Журавненської селищної ради площею 2,13 умовних кадастрових гектари, згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) Серія ЛВ №014813 від 26.07.2000, виданого на підставі рішення XII сесії Жидачівської ради народних депутатів №185 від 11.03.1998 та зареєстрованого в Книзі реєстрації Сертифікатів на право на середню частку (пай), № 648. [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 27.01.1998. Разом з нею на день смерті були зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] . Заповіту [PERSON] не залишала, тому спадкування відбулося за законом. Оскільки [PERSON] постійно проживала у м. Червоноград із матір`ю на час відкриття спадщини, не заявляла про відмову від спадщини, то на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, вважалася такою, що її прийняла, проте юридично не оформила своїх спадкових прав. Даний факт підтверджується Витягом зі спадкового реєстру, де відсутня інформація про заведені спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . [INFO] померла матір позивача [PERSON] , після смерті котрої відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, увійшло право на земельну частку (пай) на території Журавненської селищної ради Львівської області, площею 2,13 умовних кадастрових гектари, що вона фактично успадкувала після смерті своєї матері [PERSON] , однак не оформила своїх спадкових прав. [PERSON] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 31.08.1977. Разом з нею на день смерті були зареєстровані: [PERSON] та [PERSON] . Заповіту [PERSON] не залишала, відтак спадкування відбулося за законом. На момент смерті спадкодавця спадкоємцями першої черги спадкування за законом були сини покійної [PERSON] та [PERSON] . Оскільки позивач та його брат [PERSON] проживали із матір`ю на час відкриття спадщини у м. Червоноград, не заявляли про відмову від спадщини, тому на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, вважаються такими, що її прийняли порівну, проте юридично не оформили своїх спадкових прав. Даний факт підтверджується Витягом зі спадкового реєстру, де відсутня інформація про заведені спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] . Згодом позивач вирішив юридично оформити спадщину, тому 18.10.2021 звернувся до приватного нотаріуса Червоноградського районного нотаріального округу для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, [PERSON] , (на право на землю середню земельну частку), що розташована на території Журавнівської селищної ради Жидачівського району Львівської області, площею 2,13 га , яке належало матері [PERSON] , після якої [PERSON] спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, однак нотаріус відмовив через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. Окрім того, позивачем самостійно виявлено розбіжності у документах, що підтверджують родинний зв`язок між його матір`ю та бабусею, а саме, у свідоцтві про народження матері позивача прізвище вказано як " [PERSON] ", а у свідоцтві про смерть бабусі - " [PERSON] ". Вважаючи, що його спадкові права порушено, позивач звернувся із даним позовом до суду. Позивач за зустрічним позовом [PERSON] в обгрунтування свої позовних вимог зазначає, що [INFO] у м. Червоноград померла його бабуся по материній лінії [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, входило право на земельну частку (пай) на території Журавненської селищної ради площею 2.13 умовних кадастрових гектари, згідно сертифікату на право па земельну частку (пай) серія ЛВ №014813 від 26.07.2000, виданого на підставі рішення XII сесії Жидачівської ради народних депутатів №185 від 11.03.1998 та зареєстрованого в Книзі реєстрації Сертифікатів на право на середню частку (пай),№ 648. [PERSON] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 27.01.1998. Разом з нею на день смерті були зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Заповіту [PERSON] не залишала, тому спадкування відбулося за законом. На момент смерті [PERSON] єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом була її дочка [PERSON] . Оскільки [PERSON] постійно проживала у м. Червоноград із матір`ю на час відкриття спадщини, не заявляла про відмову від спадщини, тому на підставі ч.3 ст.1268 ЦК України, вважалася такою, що її прийняла, проте юридично не оформила своїх спадкових прав. Даний факт підтверджується Витягом зі спадкового реєстру, де відсутня інформація про заведені спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] померла його матір [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, увійшло право на земельну частку (пай) на території Журавненської селищної ради Львівської області, площею 2,13 умовних кадастрових гектари, що вона фактично успадкувала після смерті своєї матері [PERSON] , однак не оформила своїх спадкових прав. [PERSON] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 31.08.1977. Разом з нею на день смерті були зареєстровані: [PERSON] [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Заповіту [PERSON] не залишала. На момент смерті спадкодавця спадкоємцями першої черги спадкування за законом були позивачі за первісним та зустрічним позовом брати [PERSON] та [PERSON] . Оскільки вони з братом проживали із матір`ю на час відкриття спадщини у м. Червоноград, не заявляли про відмову від спадщини, тому на підставі ч. 3 ст.1268 ЦК України, вважають себе такими, що фактично її прийняли порівну, проте юридично не оформили своїх спадкових прав. Вважаючи, що його спадкові права порушено, [PERSON] звернувся до суду із зустрічною позовною заявою. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. від 20.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження на 31.01.2022. /а.с.29-30/ Ухвалою підготовчого\~засідання від\~31.01.2022\~прийнято зустрічний\~позов [PERSON] \~до [PERSON] ,\~третя особа\~територіальна громада\~смт.\~Журавно в\~особі Журавненської\~селищної ради\~Львівської області\~ \~про визнання\~права на\~спадкове майно\~в порядку\~спадкування за\~законом.\~Підготовче засідання\~відкладе на\~21.02.2022 /а.с.48-49/ Розгляд справи по суті відбувся 21.02.2022 за участю представника позивача за первісним позовом адвоката Яременка І.О. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. В судовому засіданні 21.02.2022 представник позивача за первісним позовом адвокат Яременко І.О. заявлені вимоги за первісним позовом підтримав повністю та просив їх задовольнити, покликаючись на підстави викладені у позовній заяві, водночас зустрічні позовні вимоги визнав. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи у підготовче засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги за первісним позовом визнав, а також підтримав позовні вимоги за зустрічним позовом. Представник третьої особи Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у підготовче засідання не з`явився, однак надіслав заяву в якій розгляд справи просить здійснювати за його відсутності, також повідомляє про відсутність на час розгляду справи інформації, яка б була підставою щодо заперечення стосовно предмету позову. В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] пояснили, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до\~ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частинами 1\~та 4\~статті 206\~ЦПК встановлено,\~що позивач\~може відмовитися\~від позову,\~а відповідач\~-\~визнати позов\~на будь-якій\~стадії провадження\~у справі,\~зазначивши про\~це в\~заяві по\~суті справи\~або в\~окремій письмовій\~заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Зважаючи на те, що відповідачі за первісним та зустрічним позовами по справі не заперечують проти задоволення позовних вимог за первісним та зустрічним позовами і це не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у відповідності до частини четвертої\~статті 206 ЦПК України\~вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та свідків, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позов підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до довідки Управління у Стрийському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 19.11.2021 №97-13-0.22.169/375-21 згідно Книги реєстрації сертифікаті на право на земельну частку (пай) по Журавнівській селищній раді зареєстрований сертифікат серії ЛВ №14813 від 26.07.2000 на [PERSON] .. Реєстраційний номер 648. Площа земельної ділянки - 2,13 умовних кадастрових гектари. Підстава видачі сертифікату: рішення ХІІ сесії ІІ дем. скл. Жидачівської міської районної ради від 11.03.1998 №185. Державні акти на право приватної власності на землю взамін вищевказаного сертифіката не видавались /а.с.21/. Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 20.06.1956 [PERSON] народилася [INFO] , а її батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.10/ Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого повторно 22.01.2021 [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] /а.с.13/ Згідно відповіді Червоноградської міської ради Червоноградського району Львівської області на запит №1687 від 24.09.2021, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 27.01.1998 та знята з реєстрації 12.01.2006. На день смерті разом із нею були зареєстровані [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] /а.с.14/ Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №64271141 від 08.04.2021 інформація у реєстрі щодо [PERSON] відсутня /а.с.15/ Згідно свідоцтва про одруження серія [NUMBER] виданого 06.11.1971 [PERSON] та [PERSON] одружилися 06.11.1971 та після одруження дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серія [NUMBER] виданого 12.07.2019 Червоноградським МВ ДРАЦС ГТУЮ у Львівській області, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 12.07.2019 /а.с.12/ Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого 15.04.2021 Червоноградським МВ ДРАЦС ЗМУМЮ (м. Львів) [PERSON] померла [INFO] /а.с.16/ Згідно відповіді Червоноградської міської ради Червоноградського району Львівської області на запит №1683 від 24.09.2021, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 31.08.1977 та знята з реєстрації 21.07.2021. На день смерті разом із нею були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] /а.с.17/ Згідно витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №67298394 від 15.11.2021 від імені [PERSON] у Чорниводській сільській раді Городоцького району Хмельницької області 14.03.2004 посвідчено заповіт за реєстраційним №54 /а.с.18/ Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №67298381 від 15.11.2021 інформація у реєстрі щодо [PERSON] відсутня /а.с.19/ Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 21.06.1972 [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.11/ Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 17.11.1982 [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.41/ Згідно листа приватного нотаріуса Вишневської Н.С. Червоноградського районного нотаріального округу від 206/01-16 від 18.10.2021 [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з відсутністю документу, який підтверджує право власності на спадкове майно /а.с.20/ Норми права та мотиви їх застосування. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1\~ст.\~4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. В силу вимог п. 1 ч. 1\~ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Пунктом 1\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995\~передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Згідно роз`яснення п. 7\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду. У статті 1216\~ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219\~ЦК України (статті1218,1231 ЦК України). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до\~статті 1261\~ЦК України\~спадкоємцями першої\~черги \~за законом\~є діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. ст. 1269 та 1270\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її; спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 3\~Указу Президента України «Про невідкладні заходи щодо прискорення земельної реформи у сфері сільськогосподарського виробництва», встановлено, що право на земельну частку (пай) може бути об`єктом купівлі-продажу, дарування, міни, успадкування, застави. Документи, що підтверджують право особи спадкоємця є сертифікат на право на земельну частку (пай) спадкодавця, який є правовстановлюючим документом, виданий районною (міською) адміністрацією, що засвідчує наявність у її власника лише однієї правомочності - права розпорядження земельною часткою (паєм), а не право власності, яке виражається у володінні, користуванні та розпорядженні. Тому, коли спадкодавець був наділений лише правом на земельну частку (пай), а не правом власності, то і до спадкоємця переходить лише право на земельну частку (пай), а не право власності. Згідно зі\~ст. 1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» від 05.06.2003 року № 899-IV\~право на земельну частку (пай) мають громадяни - спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом. Право особи на земельну частку (пай) може бути встановлено в судовому порядку. Відповідно до\~ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)»\~основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай) є сертифікат на право на земельну частку (пай), рішення суду про визнання права на земельну частку (пай). Вищим Спеціалізованим Судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що у разі втрати, пошкодження сертифіката про право на земельну частку (пай) порядку видачі нового сертифікату на ім`я спадкодавця спадкоємцям особи, яка мала право на земельну частку (пай), не передбачено. Отже, належним способом захисту прав спадкоємців у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво право на спадщину на земельну частку (пай) є звернення спадкоємців з вимогами про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Оскільки спір про визнання права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення є спором про спадкування, належним відповідачем у зазначених спорах є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності - відповідна територіальна громада в особі сільської, селищної ради. З роз`яснень п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що при наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи. Факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON] за ступенем споріднення дочка-мати, підтверджується зібраними і дослідженими письмовими доказами, а також поясненнями свідків, які сумнівів у своїй належності та допустимості не викликають. З врахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку, що [PERSON] була матірю [PERSON] . Встановлення даного юридичного факту має для позивача за первісним позовом юридичне значення, оскільки дає можливість для реалізації прав щодо оформлення спадщини за законом після смерті матері [PERSON] . Судом встановлено, що [PERSON] успадкувала спірну земельну ділянку після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки на момент смерті останньої постійно проживала разом із нею, отже відповідно до ст. 1268 ЦК України вважається, такою що фактично прийняла спадщину. Позивач за первісним позовом [PERSON] та позивач за зустрічним позовом [PERSON] у встановленому законом порядку прийняли спадщину після смерті матері [PERSON] . Враховуючи те, що обставин, які б вказували, що спадкодавиця [PERSON] за життя набула або володіла спірним майном неправомірно, в суді не встановлено; позивачі за первісним та зустрічним позовами оформити право на спадкове майно не мають можливості, відповідачі за первісним та зустрічним позовами проти задоволення позову не заперечують, що не суперечить закону; будь-яких інших спадкоємців, які б претендували на спірне майно, судом не встановлено, а тому, враховуючи наведене, зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає первісну та зустрічну позовні заяві обґрунтованими, підставними і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved