Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-09 00:00:00

Позивач [PERSON] ( [ADDRESS] ) звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приват Банк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д), третя особа [PERSON] ( [ADDRESS] ), за якою просить суд: -припинити іпотеку на нерухоме майно: квартиру в [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1081921821101; -скасувати запис № 17387673, дата 28.06.2007р., час 16:18:32 год. про іпотеку квартири в [ADDRESS] , іпотекодержатель AT «Приватбанк» (код 14360570), іпотекодавці [PERSON] , [PERSON] . В обґрунтування позову позивач зазначив наступне. 27 червня 2007 року між [PERSON] та AT «Приватбанк» було підписано кредитний договір № MKB7GA00000210, за яким банк зобов`язався надати кредит в розмірі 35 000 дол. США. З метою забезпечення виконання умов даного договору 28.06.2007р. підписано договір іпотеки про передачу в іпотеку квартири, розташованої в [ADDRESS] . Житлова площа квартири становить 28,40 кв.м, загальна площа квартири становить 54,10 кв.м. Договір іпотеки посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Капітула Г.Д. В подальшому борг по кредитному договору був погашений, доказом чого свідчить довідка з банку. У той же час, позивач у справі не має можливості вільно розпоряджатись майном, оскільки з вказаного майна банком не знято іпотеку в користь відповідача. Станом на сьогоднішній день єдиним способом зняття іпотеки є рішення суду. Наявність заборони перешкоджає позивачу як власнику майна, вільно розпоряджатись належним йому майном, що й зумовило звернення до суду із цим позовом. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд його задовольнити. Представник відповідача категорично заперечила проти задоволення позову судом з наступних підстав. Оскільки [PERSON] не виконував належним чином свої зобов`язання за кредитним договором, банком було прийнято рішення про звернення стягнення на іпотечне майно, квартиру [ADDRESS] , в позасудовому порядку шляхом реєстрації права власності на іпотеку за іпотекодержателем. Для цього, банк звернувся до приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойка Н.М. Остання 10 листопада 2016 року ухвалила рішення (індексний номер 32321818) про державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] за AT КБ ПриватБанк та внесла до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 17387546. В зв`язку з позасудовим способом звернення стягнення на майно, вартість квартири було зараховано в погашення заборгованості за кредитним договором № MKB7GA00000210, що слугувало підставою видачі довідки № E6P9SSP9PD0C8IUP від 03.11.2020 про відсутність заборгованості. Разом з тим, позивач приховав від суду інформацію, що один з іпотекодавців, а саме [PERSON] звернулась до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними дій приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойка Н.М., скасування рішення (індексний номер 32321818) про державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] та запису № 17387546, внесеного до Державного реєстру речових прав нерухоме майно. Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06.12.2017 року, яку залишено без змін постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 04.04.2018 року, позовні вимоги задоволено повністю: -визнано протиправними дії державного реєстратора нотаріуса Стойки Н.М. щодо реєстрації права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ ПриватБанк; -скасовано рішення (індексний номер 32321818) про державну реєстрацію права власності квартири за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ ПриватБанк; -скасовано запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 17387546, вчинений нотаріусом Стойкою Н.М. про державну реєстрацію права власності квартири за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ ПриватБанк. На підставі вказаних судових рішень запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 17387546 було скасовано та відновлено запис про право власності на іпотеку за [PERSON] та [PERSON] . Не погоджуючись із Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06.12.2017 року та постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 04.04.2018 року, АТ КБ ПриватБанк звернулося з касаційною скаргою до Касаційного адміністративного суду Верховного Суду. За результатами розгляду касаційної скарги Верховний Суд 13 листопада 2019 року постановив касаційну скаргу задовольнити частково, постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 06.12.2017 року та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 04.04.2018 року у справі № 807/575/17 за позовом [PERSON] до приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойки Надії Михайлівни, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача ПАТ КБ ПриватБанк про низання протиправними дій, скасування рішення та запису скасував та закрив провадження у справі. Про інші звернення [PERSON] чи [PERSON] до судів загальної юрисдикції з вище наведених підстав відповідачу невідомо. Отже, на сьогодні, згідно Постанови Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі № 807/575/17 власником нерухомого майна - квартири за адресою: [ADDRESS] є AT КБ ПриватБанк. І саме реалізація банком такого позасудового способу звернення стягнення на іпотечне майно як набуття права власності слугувала підставою погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № MKB7GA00000210 і видачі довідки № E6P9SSP9PD0C8IUP від 03.11.2020 про відсутність заборгованості. Відтак, враховуючи, що [PERSON] не являється власником нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими, оскільки жодні права та інтереси позивача не порушено. У останнє судове засідання представник позивача та відповідача не з`явилися, оскільки розгляд справи був повністю проведений судом, про час і місце розгляду справи були судом належним чином повідомлені. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника), без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складення рішення суду було відкладено на строк не більш як п`ять днів, тому у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення, якою є 15.02.2022 року. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. Як вбачається з матеріалів справи, 27 червня 2007 року між [PERSON] та AT «Приватбанк» був укладений кредитний договір № MKB7GA00000210 на строк з 27 червня 2007 року по 26 червня 2017 року на кредит у вигляді не поновлювальної кредитної лінії у розмірі 35 000 дол. США. З метою забезпечення виконання зобов`язань за вищезазначеним договором між сторонами також був укладений договір іпотеки від 27.06.2007 року та посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Капітула Г.Д., про внесений запис до реєстру за № 1351. За умовами 33.3 даного договору в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором [PERSON] надав в іпотеку нерухоме майно: квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що складається з 2 кімнат, житловою площею 28,4 кв.м, загальною площею 54,10 кв.м. Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16.07.2021 року № 266109268 квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та [PERSON] . При цьому реєстр містить запис про іпотеку № 17387673, внесений 28.06.2007 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Стойка Надією Михайлівною, на підставі вищезазначеного договору іпотеки за рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 32321818 твід 10.11.2016 року. Згідно довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 03.11.2020 року № Е6Р9SSP9PD0C8IUP виданої [PERSON] заборгованості по кредитному договору за номером MKB7GA00000210 від 27.06.2007 року немає. Дата закриття кредита 24.03.2017. Що й зумовило звернення позивача до суду із цим позовом, оскільки позивач вважає, що відсутність заборгованості є підставою задля припинення іпотеки та скасування запису про неї. Стаття 17 Закону України «Про іпотеку» визначає підстави припинення іпотеки, а саме, іпотека припиняється у разі: припинення основного\~зобов`язання або\~закінчення строку\~дії іпотечного\~договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень та стверджує відповідач, дійсно за постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06.12.2017 року у справі № 807/575/17 за наслідками розгляду адміністративної справи за позовом [PERSON] до приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойки Надії Михайлівни, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ПАТ «Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання протиправними дій, скасування рішення та запису, було позов задоволено повністю. Дії державного реєстратора приватного нотаріуса Стойки Н.М. щодо реєстрації права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ «Приватбанк» - визнано протиправними. Рішення про державну реєстрацію індексний номер 32321818 від 10 листопада 2016 року про реєстрацію права власності квартири за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ «Приватбанк» (ЄДРПОУ 14360570, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50) скасовано. Скасовано запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 17387546, вчинений приватним нотаріусом Стойка Н.М. про реєстрацію права власності квартири за адресою: [ADDRESS] за ПАТ КБ «Приватбанк» (ЄДРПОУ 14360570, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50). За постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 04.04.2018 року апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» було залишено без задоволення, а постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2017 року у справі № 807/575/17 без змін. За постановою Верховного Суду від 13.11.2019 року у справі № 807/575/17 було касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "ПриватБанк" задоволено частково. Постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 06.12.2017 та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 04.04.2018 у справі №807/575/17 за позовом [PERSON] до приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Стойки Надії Михайлівни, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "ПриватБанк" про визнання протиправними дій, скасування рішення та запису скасовано та закрите провадження у справі. При цьому судом касаційної інстанції встановлено наступне. 27.06.2007 між ПАТ "КБ "Приватбанк" та [PERSON] укладено кредитний договір №MKB7GA00000210, згідно якого позичальнику надано кредит в розмірі 35000,00 дол. США на споживчі потреби у формі невідновлювальної кредитної лінії на строк до 26.06.2017 і 3500,00 дол. США на оплату страхових платежів. Крім того, 27.06.2007 між ПАТ "КБ "Приватбанк" та [PERSON] , з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, укладено договір іпотеки відповідно до умов якого, [PERSON] надала в іпотеку нерухоме майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Даний договір іпотеки містить розділ із застереженням "Застереження про задоволення вимог іпотекодержателя згідно статті 36 Закону України "Про іпотеку", де в пункті 31 передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки за вибором іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку шляхом переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки про що іпотекодержатель зобов`язаний повідомити іпотекодавця. 13.07.2016 ПАТ "КБ "Приватбанк" надіслано [PERSON] , [PERSON] письмову вимогу №E.LV.0.0.0.0/3-695 про наявність заборгованості за кредитним договором та повідомлено, що у разі невиконання ними умов договору протягом 30-ти днів з моменту отримання даної письмової вимоги банк скористається своїм правом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі статті 33 \~\~Закону України "Про іпотеку", яка передбачає звернення стягнення на предмет іпотеки. Письмову вимогу банку залишено без задоволення, а борг за кредитним договором не сплачено. У зв`язку з невиконанням умов кредитного договору, 04.11.2016 ПАТ "КБ "Приватбанк" в\~особі представника Савули І.І. звернувся до нотаріуса Стойки Н.М. з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності). Разом із даною заявою були подані наступні документи: договір іпотеки (серія та номер 1351, видавник ПН Ужгородського МНО Капітула Г.Д. 5, повідомлення (серія та номер E.L.V.0.0.0.0/3-695, видавник ПАТ "КБ "Приватбанк"), повідомлення (серія та номер б/н, видавник ПАТ "КБ "Приватбанк"), квитанції про сплату, довіреність, що вбачається з картки прийому заяви №72791261. 10.11.2016 рішенням державного реєстратора - нотаріуса Стойки Н.М. про державну реєстрацію індексний номер 32321818 від 10.11.2016 проведено державну реєстрацію права власності квартири за адресою: [ADDRESS] , за ПАТ "КБ "Приватбанк". Суди попередніх інстанції, приймаючи судові рішення виходили з того, що державну реєстрацію права власності на спірну квартиру відповідачем здійснено з порушенням вимог законодавства, оскільки ПАТ "КБ "Приватбанк" не було подано відповідачу документу, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя, як це встановлено пунктом 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (надалі - Порядок №1127) та заставної, видача якої передбачена умовами договору іпотеки. Проте, зважаючи на суб`єктний склад та характер правовідносин у цій справі, колегія суддів дійшла до висновків про необхідність розгляду цієї справи в порядку цивільного судочинства. Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 № 826/16886/16. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що обставини встановлені за постановою Верховного Суду від 13.11.2019 року у справі № 807/575/17 не підлягають доказуванню у межах цієї справи, оскільки були встановлені щодо тих самих осіб, що беруть участь у цій справі. Відтак суд вважає встановленим той факт, що на цей час залишається не вирішеним по суті спір щодо державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , за ПАТ "КБ "Приватбанк", оскільки Верховний Суд не вирішив цей спір по суті, а закрив провадження у справі через необхідність розгляду цієї справи в порядку цивільного судочинства. Як стверджує відповідач, та цей факт не був оспорений позивачем та його представником, довідка АТ КБ «ПриватБанк» від 03.11.2020 року № Е6Р9SSP9PD0C8IUP, була видана [PERSON] про відсутність заборгованості по кредитному договору за номером MKB7GA00000210 від 27.06.2007 року саме після реалізації банком такого позасудового способу звернення стягнення на іпотечне майно як набуття ПАТ "КБ "Приватбанк" права власності на предмет іпотеки квартиру за адресою: [ADDRESS] . З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що позивачем не доведений факт припинення основного зобов`язання внаслідок погашення заборгованості або внаслідок набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки, оскільки згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири за адресою: [ADDRESS] є саме позивач [PERSON] та третя особа [PERSON] , відтак на цей час відсутні правові підстави задля припинення іпотеки на цю квартиру та скасування запису про її іпотеку, тому слід відмовити повністю у задоволенні позову позивача. Що ж стосується судового збору, оскільки позивач звільнений від його сплати у встановленому Законом України «Про судовий збір» порядку, а стягнення його з відповідача у такому разі не передбачена ст. 141 ЦПК України, суд не вбачає підстав задля його стягнення з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed